O ordskjælvet den 23. oktober 1904 er, saavidt vi ved, ikke 

 alene det sterkeste af alle de jordskjælv, som i historisk tid har 

 rystet vort fædreland, men ogsaa det af vore» jordskjælv, der har havt 

 den største udbredelse, idet det nemlig ikke kan opfattes som et 

 blot og" bart norsk, men maa betegnes som et skandinavisk jordskjælv. 



Den gang da Thomassen udgav sin af handling om „ Jordskjælvet 

 den 15. mai 1892", der, som det vil erindres, • baade med hensyn 

 til udbredelse og styrke var et af de betydeligste, vi har havt, skrev 

 han: „Der foreligger i form af udfyldte schemaer og indsendte 

 breve for dette jordskjælv et iagttagelsesmateriale som for intet 

 andet af de i Norge stedfundne." Ser man paa Thomassens tabella- 

 riske oversigt over iagttagelserne, vil man se, at hans materiale be- 

 staar af 169 indberetninger. Den tabellariske oversigt over iagt- 

 tagelserne angaaende jordskjælvet den 23. oktober 1904 viser et 

 antal af 634 indberetninger og overgaar saaledes i betragtelig grad 

 materialet fra 1892. Dette store antal indberetninger viser for- 

 haabentlig, at de sidste aars forsøg paa at faa udbredt interessen 

 for jordskjælvsforskningen i stadig større lag af befolkningen er 

 blevne kronede med held. 



Det foreliggende materiale bestaar dels af udfyldte jordskjælvs- 

 schemaer, dels af breve og brevkort og dels af udklip af aviser fra 

 de forskjeUigste dele af det sydlige Norge. Jordskjælvsschemaerne 

 var ved tidligere leiligheder spredt udover landet med anmodning 

 om, at modtageren vilde besvare de opstillede spørgsmaal, naar 

 jordskjælv indtraf og sende schemaet enten til det meteorologiske 

 n stitut i Kristiania eller til Bergens museum. Der er i anledning dette 

 jordskjælv sendt talrige saadanne besvarede schemaer, og jeg be- 

 nytter herved anledningen til at sende de mange interesserede 

 damer og herrer min bedste tak. For at være sikker paa at faa 

 beretninger fra de forskjelligste dele af det rystede strøg og for 



