1905] 



Goniaster nidarosiensis. 



Peltaster hebes har kortere arme end Ooniaster nidarosiensh; 

 Hos Vereills eksemplar var forholdet mellem skiveradien og arm- 

 radien som 1 : I.12, mens det hos Stoems art gjennemsnitlig er 

 som 1 : 1.5, — hos Stoems typeeksemplar er det 1 : 1.63, hos de 

 tre andre af hans eksemplarer er det henholdsvis 1 : 1.28, 1:1.5 

 og- 1 : 1.73, hos LiJTKENs eksemplar fra Hardanger er det 1 : I.5 

 og hos et større eksemplar fra Trondhjemsf jorden, som opbevares 

 i Bergens museum, 1 : 1.63. Det forhaandenværende materiale af 

 Goniaster nidarosiensis viser, som det vil fremgaa af nedenstaaende 

 tabel,!) at unge individer af denne art har relativ kortere arme 

 end de ældre. Forsaavidt er der intet til hinder for at betragte 

 Stoems og Veeeills arter som identiske, da Veeeills eksemplar 

 var et ungt individ, det maa dog bemerkes, at det var noget større 

 end Stoems mindste. Som tabellen viser, er imidlertid forholdet 



1) Som allerede ovenfor nævnt kan Goniaster nidarosiensis ifølge Storm 

 opnaa en diameter af indtil 250 mm. De nærmere kjendte eksemplarer samt 

 Verrills Peltaster hebes (no. 2) har følgende maal: 



No. 



Dia- 

 meter 



Arm- 

 ra- 

 dius 



«ki- 

 ver a - 

 dius 



r:R 



Dorsomargi- 

 nale plader 



Ventromargi- 

 nale plader 



1. (Storm) 



mm. 



100 

 158 



227 



mm. 

 45 

 56 

 60 

 85 

 90 

 114 

 125 



mm. 

 35 

 50 

 40 

 52 

 60 

 70 

 72 



1 : 1 .28 



1:1.12 



1:1.5 



1:1.63 



1:1.5 



1:1.63 



1:1.73 



ca. 10 



9 



11 



13 (12-14) 





2. (Yerrill) 



9 



3. (Lutken) 



ca. 12 



4. (Storms typeeksemplar) 



5. (Storm) 



6. (Bergens "museum) 



7. (Storm) 



10 

 12 

 13 

 15 (14—16) 





18 



Det gjennemsnitlige forhold mellem skiveradien og armradien hos disse 

 7 eksemplarer er som 1 : I.49, hos de tre mindste eksemplarer er det som I-la 

 hos de fire større som 1 : 1.62. Hos disse sidste er saaledes armradien oa. I2/3 

 gang saa lang som skiveradien, hos de tre mindre derimod ca. IV3 gang saa lanc 



Hos samme individ synes antallet af marginalplader paa armene at variere 

 paa museets eksemplar (no. 6) taltes saaledes mellem armspidsene: 

 25 26 27 28 26 



28' 31' 31' 31 ""^ ^ 1'^^^"'- 



Dette eksemplar kunde saaledes have ii.dtil 3 marginalplader flere mellem 

 to af armspidsene end mellem de øvrige. Verrills udtryk „about" synes at 

 vise, at antallet af plader ogsaa varierede paa armene af hans eksemplar. Som 

 det vil sees af tabellen, har armene saavel hos yngre som ældre individer 

 tærre (1-3) dorsomarginale plader end ventromarginale. Hos no. 6 var der 

 3—5 dorsomarginale plader færre mellem armspidsene. 



15 



