I90å] 



Fortegnelse over ete arktiske bryOzoer. 



69 



Den rigeste bryozobestand synes at forefindes paa dyb mellem 50 og 200 

 meter, holder sig derefter jevnt aftagende indtil 500 meters dyb, hvorefter en 

 sterk aftagen finder sted. Saaledes fandt Eømer og Schtjndinn (cfr. Bidekkap 

 IV, p. 505) kun faa arter i det store dyb, den saakaldte Nansenske r ende. 



Bemerkninger angaaende de specielle gebeter. 



Den arktiske og den boreo-arktiske bryozofauna er, hvor Golfstrømmens 

 indfljalelse paa det kolde polarvand gjør sig gjældende eller hvor dens nærhed 

 virker mildnende paa temperaturen, sterkt sammenblandede. I de ydre dele af 

 Hvidehavet gjorde saaledes Eømer og Schundinn det interessante fund af 

 Flustra foliacea L., en art der før ikke var observeret inden den arktiske region. 

 Denne art viste sig (cfr. Bidenkap IV, p. 532) at stemme ganske overens med indi- 

 vider fra Nordsjøen og var frodig udviklet, medens der samtidig blev fundet 

 former som f. eks. Memhranipora pilosa L., en egte arktiker. der ligeledes syntes 

 at optræde i talrige, veludviklede kolonier. 



Spitsbergen med Kong Karls land er fortiden vistnok det bedst 

 undersøgte arktiske gebet, specielt efter Eømer og Schundinns omseiling i 1898, 

 da der blev foretaget meget righoldige indsamlinger paa de forskjellige lokali- 

 teter. Ved Spitsbergen har man et udmerket bevis paa bryozoernes store af- 

 hængighed af de hydrografiske forhold ved at sammenligne det strømrige Øst- 

 Spitsbergens fauna med Vestspitsbergens, der staar langt tilbage i artsantal. 



Hvad den grønlandske fauna angaar, saa kan vi fortiden ikke drage 

 nogea paalidelig slutning om, hvorvidt den maa betragtes som amerikansk eller 

 mest beslegtet med den euoropæiske. Den sidste er nemlig nu omhyggelig ud- 

 forsket, medens dette langtfra er tilfældet med den amerikanske. Paa den ene 

 side har den grønlandske bryozofauna med sine 98 arter ikke mindre end 74 

 tilfælles med det nordlige Norge, ja med Spitsbergen endogsaa 84 arter (!), 

 medens nedenstaaende liste over Labrador- og St. Lawrencc-faunaen tillige viser 

 stor overensstemmelse med Grønlands. 



Bryozoer ved Labrador og St. Lawrencebugten. 



Labradors bryozofauna kjender vi fra Hikcks' og Packards fortegnelser 

 (se litteraturlisten). Da Labrador-gebetet ikke hører til det egentlige arktiske 

 omraade, men viser en temmelig udpræget arktisk karakter, giver jeg her en 

 fortegnelse over de der forekommende arter. Kommende undersøgelser vil selv- 

 følgelig i betragtelig grad øge antallet den forøvrig ganske repræsentative 

 artsfortegnelse. 



Gemellaria loricata L.* 

 Menipea ternata Ell. & Sol.* 

 Scruj)ocellaria americana Pach. 

 Cellularia Peachii Busk. 

 Bugula Murraj^ana Johnst.* 

 B. horealis Pack. 



B. plumosa Pall.* 

 Caberea Ellisii Flemg. 

 Flustra digitata Pack. 

 F. securifrons Pall. 

 Membranipora americana D'Orb. 

 M. catenularia James. 



31 



