16 Wilhelm Ramsay 



* 



uthällighet för att sälunda under arat ai — och med avtagande krafter — fortsätta detta 

 arbete, visserligen driven av maningen onr sin „mission i detta livet", men ocksä med 

 den sig ständigt inställande nedsläende tanken, att hans arbete kanske var förgäves, i 

 det han, säsom författare av den komparativa kosmologien, skulle betinnas „vara varken 

 vetenskapsman eller siare, och hans livsäskädning av intet värde". „Men en kritiker, 

 som-vore kompetent att f ällä en sadan dom, finnes ej pä denna jord, utan mäste sökas 

 högre upp — eller djupare ned." 



Den ,, komparativa kosmologien", vars utarbetande under äratal skänkte Wiiks 

 tanke- och fantasiliv dess förnämsta innehäll och som av honom ställdes högst bland 

 det han uträttat, kommer helt visst att minnas blott säsom en kuriositet. Vi — kriti- 

 kerna frän djupen, hade väl Wiik sagt — sätta vida högre värde pä hans övriga för- 

 fattareverksamhet. Den länga listan över hans utgivna skrifter giver oss bilden av en 

 forskare, som pä ett hedrande sätt bidragit tili sin vetenskaps förkovran och genom fö- 

 redömet av sin forskareflit givit ny fart ät ett studium, som lag alldeles nere i värt 

 land, när han blev dess mälsman vid värt universitet. 



Fredrik Johan Wiik fann icke sinä dröminars Z i denna materiens värld. Men 

 i kretsen av närä anförvanter bjöds honom hemmets trevnad. Här mötte han varm 

 förstäelse, när hans trialistiska system mottagits me.d kali likgiltighet, här skänktes ho- 

 nom tröst, när nägon kritiker tagit allttör härdhänt pä hans sköra spekulationer. Här 

 vunno hans allegoriska sagor om X, Y och Z gehör hos tillgivna beundrarinnor. Här 

 viste man värdera „mannen, som hörde stenarna tala" '). 



') Se en. skildring av Elsa Dovlette-Lindberg i Hufvudstadsbladet den 15 och" 16 aug. 1909. 



