1905.] DET GAMLE NORSKE ØNAVN NjardarloQ. 21 



oceano), som Tacitus omtaler, har tilhørt det nuværende Dan- 

 mark eller ligget umiddelbart ind til dets sydlige grænse, hvad 

 enten Tacitus paa dette sted ved oceamis mener Nordsøen eller 

 Østersøen. Jfr. Mullenhoff, Altertumskunde IV s. 471; Much, 

 Beitr. zur Gesch. d. deutsch. Spr. u. Litt. XVII s. 195 ff. og 

 A. Kock, [Svensk] Historisk tidskrift 1895 s. 162 ff. 1 . 



Den græske geograf Ptolemæus, som skrev i Iste aarh. eiter 

 Kr., opregner ligesom Tacitus de germanske stammer paa den 

 jyske halvø og de danske øer. Skjønt Ptolemæus ikke bruger 

 de samme benævnelser paa disse stammer som Tacitus, maa 

 dog de af Ptolemæus omtalte germanske stammer i det nu- 

 værende Danmark og nærmest tilgrænsende egne gjenfindes 

 blandt de stammer, om hvilke Tacitus forlæller, at de i fælles- 

 skab dyrkede Nerthus „paa en ø i havet". Se Much, anf. st. 

 s. 191 ff. 



En af de germanske stammer, som Ptolemæus (men ikke 

 Tacitus) omtaler, er Xagovåeg. Efter Much (s. 204) har haruderne 

 boet i det nordøstlige Jylland, altsaa straks i nærheden af det 

 nuværende Ha r syssel (d. e. Ringkjøbing amt undtagen Nørre 

 Horne herred), som endnu ved sit navn minder om, at her 

 engang har været harudernes bopæl. Harudernes stamme synes 

 tidlig at være bleven sprængt fra hinanden til forskjellige kanter. 

 Allerede paa Cæsars tid (aar 58 f. Kr.) møder vi ved Rhinen et 

 folk Harudes, der vistnok er udgaaet fra de jyske haruder, og 



') Jeg findcr det ikke nødvendigt her at gaa ind paa spørgsmaalet om, 

 hvorvidt der ved den hos Tacitus omtalte ø kan menes Sjælland, saa- 

 ledes som bl. a. Munch, Much og Kock har antaget. Dette er i og for 

 sig ikke usandsynligt. Paa Sjælland er paavist et med Njord sammensat 

 stedsnavn Nærum (Niartherum 1186, Niartharum 1193, 1198). Men 

 jeg vover ikke at finde en støtte herfor i den forklaring, som allerede 

 Munch (Norske Folks Historie I, 1 s. 58) har givet af stedsnavnet 

 Leire (Hleidr) paa Sjælland, og efter hvilken dette navn, som sammen- 

 stilles med got. hleifira „hytte, telt", skulde sigte til den bygning, 

 hvori Nerthns's vogn og billede forvaredes. 



De øvrige med Njord sammensatte stedsnavne i det gamle Dan- 

 mark tindes paa Fyn (Næraa), i Jylland (NærildjY) i Nørre Horne 

 herred, nær det gamle Harsyssel, hvorom tales i det følgende) og i 

 Skaane (Nicerclholm og mulig NarlundaogNardala); seO. Nielsen 

 s. 265 f. 



