1905.] WILHELM ANDREAS WEXELS. 19 



men det er tvivlsomt nok. Han siger S. 29: „Kristi Opstandelse 

 og Himmelfart blev med inderlig Overbevisning troet af hans 

 Disciple og uden Tvivl af mange andre, ligesom de havde været 

 Vidner til de Begivenheder, der frembragte denne Tro", og siden: 

 Nogle overordentlige og hvis aldeles troværdige Etterretninger 

 manglede, utrolige Kjendsgjerninger, som især Christi Opstan- 

 delse, tjene til saadanne Lærdommes Stadfæstelse, der vel ingen- 

 lunde i sig selv ere usandsynlige, men af blotte Fornuftgrunde 

 ikke saa bevislige, at al Tvivl udelukkes. 1 Det synes at være 

 Schleiermacher, der gaar igjen i Ytringer som denne: Religion 

 bestaar i Følelser, der efterhaanden udvikle sig til klare Fore- 

 stillinger eller Begreber. Religionens Væsen er altsaa ligesaa 

 lidt Kundskab som en vis udvortes Handlemaade. 2 Bogen har 

 jo nu kun historisk Interesse, og her kunde det synes paafaldende, 

 at den gamle Filosof ikke havde fulgt saa meget med Tiden, 

 at han kunde forståa, at den krasse Rationalismes Dage var 

 forbi. Imidlertid tør Clausens store Arbejde om Katholicismen 

 og Protestantismen have opmuntret ham til at skjænke Norges 

 Hovedstadspublicum en lignende Gave, som Clausen havde givet 

 Danmarks. Som i Kjøbenhavn saa maatte ogsaa i Kristiania 

 Oppositionen komme fra den levende Kristendom selv, ikke fra 

 Videnskaben, og det samme Fænomen gjentager sig paa begge 

 Steder: Videnskabens Mænd saa ikke — vilde ikke se — andet 

 i Striden end en Brydning mellem Meninger, medens Troens 

 Forkjæmpere i begge Lande førte en Kamp for Livet og den 

 truede Sandhed. Stillingen var en ganske anden i Kjøbenhavn 

 end i Kristiania, og Virkningen af Kampen blev ogsaa der langt 

 mere indgribende. Dette kan man vel ikke saa meget tilskrive 

 Grundtvigs Martyrium — hans Dom og Censur samt hvad man 

 urettelig antog: hans Nedlæggelse af Embedet i 1826 — som 

 hans kjæmpemæssige Personlighed og den Magt, han øvede over 

 Aanderne i vide Kredse. Han stod der snart i en Fylking, og 

 Kampen kunde føres videre med stor Kraft baade videnskabelig 



1 Christendommens Aand. 73. 



2 Ibid. 42. 



