20 D. THRAP. [No. 6. 



— Rudelbach, Lindberg — og praktisk gjennem de unge Prester, 

 der med Begeistring fulgte Grundtvig. I Norge var det ander- 

 ledes. Her manglede kirkelige Organer, og om der ogsaa havde 

 været saadanne, var Wexels' faa Venner vistnok kun lidet skrive- 

 dygtige. Ved Siden af Holm, der føjede et Par Breve til Wexels', 

 optraadte kun Iver Hesselberg, Sogneprest til Grue, bekjendt som 

 en ai vor Kirkes dygtigste Mænd. Holms Breve karakteriseres 

 som gjennemtrængte af forfejlet Barnlighed i Fremstilling og 

 Udtryk, 1 og de blev da heller ikke synderlig bemærkede. Wexels 

 faar derimod den Dom, at ban er gjennemtrængt af Nidkjærhed 

 for sit eget System, men ogsaa for Evangeliet og den hellige 

 Skrift. Imidlertid kastede Anmelderen (Clausen) sig over Wexels' 

 Paastand, at Bibelen skal forstaaes efter sit Ord og troes paa 

 dette. Wexels maatte da — mentes der — være imod Goper- 

 nicus og flytte sig selv ned fra den mandlige Alder til Barne- 

 alderen, mistænkeliggjøre den sunde Menneskeforstand til Gunst 

 for fromt klingende Paradoxer. Han har ved denne Grund- 

 sætning stillet sig udenfor Videnskabens Sfære og handlet fuld- 

 kommen konsekvent ved at fælde Forkastelsens Dom over 

 Treschows Bog. Naar han saa kalder den „et uchristeligt An- 

 greb paa Christendommen", viser det sig, at han henfalder til de 

 Udtryk, der i den nyeste Polemik-Litteratur er blevne courante. 

 Ved saadanne tabes den egentlige og oprindelige Betydning af- 

 syne, og man tør maaske ved saadanne helde til den mildere 

 Mening, at W. ved dem ikke just vil „forstaaes efter Ordet eller 

 troes paa Ordet" 2 . At denne Vittighed ikke rammede det virke- 

 lige Forhold, er det overflødigt at tilføje. 



Hesselbergs „ Gjenlyd fra Fjeldet af Christ-Kirkens Røst", 

 en Titel, der maatte bringe Grundtvigs „Kirkens Gjenmæle" i 

 Minde, faar en mindre haard Medfart, da den ikke mangler 

 videnskabeligt Anstrøg og rober omhyggelig Skriftfortolkning, 

 men ikke er fri for deklamatorisk Svulst. Mærkeligt er det, at 

 Grundtvigs nye Doktrin om det apostoliske Symbol allerede nu 



1 Muanedskrift f. Litteratur 1829. S. 360. 



2 Ibid. S. 306. 



