50 D. THRAP. [No. 6. 



over det nye Testamente og andre Skrifter. Vi har maattet 

 spørge, om Betragtningen No. 154 har været Anledning til 

 Wexels' oven omtalte Brud med N. J. Holm, 1 eller om den 

 maaske er en Frugt af samme. Det heder her: „. . . . Den 

 falske Aandelighed sammenblander Brugen af Skabningen med 

 Misbrugen, er bange for alt Naturligt, som om Natur og Syn- 

 dighed var eet og det samme, og lægger en særdeles Vegt paa 

 Afhold fra Ting, som vel ofte misbruges, men som dog i og for 

 sig ere uskyldige og ikke gjøre Nogen uren." Der er flere Vidnes- 

 byrd fra denne Tid om Wexels' Befatning med de adiaforistiske 

 Spørgsmaal 2 og hans afgjorte Forkastelse af den pietistiske Op- 

 fatning, men denne repræsenteredes i 1820-Aarene i Kristiania 

 kun af Brødrekredsen. De faa Haugianere holdt sig i Stilhed, 

 stod jo ogsaa udenfor det højere Samfundsliv, som i den Tid 

 havde en aldeles afgjort Overvegt. Til nogen udførligere Frem- 

 sættelse af Meninger i denne Sag var der ikke Plads i Betragt- 

 ningerne, der i det hele ikke havde eller kunde have nogen 

 polemisk Karakter. 



En stor Gave har Bogen skjænket den Slægt, for hvilken 

 den blev skreven. Ved den evangelisk-kristelige Salmebog var 

 Hovedstaden og mange Menigheder paa Østlandet blevne aldeles 

 fjernede fra den gamle Salme-Litteratur. I sine Betragtninger 

 gav Wexels Menigheden dens gamle Salmer tilbage, og de, som 

 fik Bogen til daglig Læsning, fik en Salme tillige. Af de gamle 

 Salmer er der hele 40, hvis Forfattere Wexels ikke har kjendt, 

 men som vel nu kunde tindes ved Hjælp af Skaars og Brandt- 

 Helvegs Bøger. I Salme-Historien havde man 1833 endnu meget 

 at indhente. Af Kingo er her 48 Salmer, af Brorson 41, af 

 Luther 2, af Paul Speratus 2, af Paul Gerhard 6 o. s. v. Den 

 nyere danske Salmedigtning er repræsenteret ved 2 Salmer af 

 Grundtvig, 2 af Ingemann og 1 af Lindberg. Indførelsen af 



1 Se o. S. 27. 



2 En skarpt affattet Udtalelse, der sei- ud som en — næsten officiel — 

 Erklæring herom, er funden blandt hans Papirer og afgivet til Univer- 

 sitetsbibliotheket. Den har ingen Adresse, men er stilet til D. V. 

 [Deres Velærværdighed? Velbaarenhed?] og har Aarstallet 1833. 



