1905.] WJLHELM ANDREAS WEXELS. 57 



stod i nær Forbindelse med Wexels, havde i sin Besiddelse Af- 

 skrift af et Brev fra Skolelærer Torjus Haddeland (i Hegebostad?), 

 dateret 16de Okt. 1843. Provst Hald sagde, at Brevet var det 

 første, Wexels modtog om det omtvistede Spørgsmaal, og da 

 det var holdt i en pyntelig Tone, besvarede han det vidtløftigen 

 2den December s. A. 1 Brevet handler blot om Wexels' For- 

 tolkning af Luk. 16, 26, protesterer med Luther og Pontoppidan 

 som Autoriteter mod enhver Tanke om en Mellemtilstand, der 

 vilde være „en Forkleinelse paa Herrens Ord: hvor jeg er, 

 skulle ogsaa I være". Han tror med Pontoppidan, at Kristus 

 prædikede Loven i de dødes Rige. Den vestlandske Skolelærer 

 har neppe været den eneste, som i Stilhed har benyttet Wexels' 

 Bibelforklaring til sin Udvikling og Opbyggelse, men — 6 Aar 

 maatte gaa hen, forinden man følte sig foruroliget ved Tanken 

 om Mellemtilstanden og Muligheden af Omvendelse efter Døden. 

 Det er jo rimeligt nok, at den kunde blive staaende som en 

 Fortolkning, der var Wexels' private Mening, som man kunde 

 antage eller forkaste. Der maatte noget andet til for at vække 

 en større Opmærksomhed. Den maatte træde ud i Offentligheden 

 som en Lære, og man skulde faa se, at vort Land havde Folk, 

 der stod paa Vagt om Kirkelæren. 



Pontoppidans Forklaring. 



Kirkedepartementet havde 1828 opfordret Prester, som dertil 

 følte Kald og Evne, til enten at omarbejde Pontoppidans For- 

 klaring [o: Saxtorphs Udtog] eller forfatte en ny. Der indkom 

 flere. Udkast, bl. a. et af Wexels, der satte Saxtorphs Bog meget 

 høit og vel kun har fremsendt denne med de Rettelser, der stod 

 for ham som uomgjængelig nødvendige. Han siger selv 1831, 

 at denne Bog nok kunde trænge til en Omarbejdelse, men „den 

 er bleven Folket kjær, og en hjerteligere, aandrigere og i det 

 hele tåget enfoldigere christelig Forklaring af Luthers Gatechismus 



1 Begge Afskrifter, der er mig forærede af Provst Hald, vil blive ind- 

 lemmede i Universitetsbibliotheket. 



