1905.] WILHELM ANDREAS WEXELS. 63 



Kristendom. Jeg talte til dem om den lidende Frelser, at Naade 

 og Frihed for Synd i ham alene er at finde, men da satte en 

 stor Del af dem et betænkeligt Ansigt op. Det var dem ikke 

 nok. De havde sat sig ganske fast i den Tanke, at Brødrene 

 gjorde Salighedsvejen for let og syndede paa Naaden, idet de 

 kun talte om Kristi Blod og Vunder uden i Hjertet at omvende 

 sig. Af Ubekjendtskab med Guds Ord blev mange blinde, om 

 de end ansaa sig for vise. Istedenfor Bibelen læser de „de 

 uklare og selv for en til Tænkning vant Mand usammenhængende 

 Skrifter af Hauge". De kaldte disse Guds Ord og alt, hvad der 

 ikke stemte med hans Sætninger urigtigt. Man mærker intet 

 Hjerte for Kristus hos disse Folk, der er saa vise i egne Øjne. 

 En gammel Mand, der 1800 var vunden af Hauge, sagde, at de 

 Rige iblandt dem var blevne forfængelige og foragtede de Ringe, 

 medens disse igjen var uenige, saa de fattige Haandverkere og 

 Daglejere vel ikke mere vidste, hvad de skulde tænke. Biskopens 

 Bibellæsninger havde gjort mange vaklende, saa de delte sig i 

 smaa Partier. For den af Biskopen saa stærkt fremhævede 

 Forsoningslære var de bange, da Hauge i sin Postille havde 

 advaret dem imod den". — Det er bekjendt, at Modsætningen mel- 

 lem Haugianere og Herrnhuter lidt efter lidt blev udjævnet, og 

 at N. J. Holms Missionsblad bidrog hertil. Med Hensyn til 

 Haugianernes Karakter og Livsopfatning foregik der ingen For- 

 andring, og i sin ivrige Stræben efter at „have Salighedsvejen 

 ret i Hovedet" — efter Pontoppidan, hvis Forklaring af Hauge 

 synes at have været anseet for en symbolsk Bog x — og i sin 

 Frygt for, at den skulde blive let — var de de samme i 1840 

 som i 1820. 



Vi tør antage, at denne Karakteristik af de gamle Haugia- 

 nere i det Hele er korrekt. Den skriver sig hverken fra Fiender 

 eller fra Verdens Børn. Biskop Bugges Sammenligning mellem 

 dem og Independenterne har vistnok noget træffende, om end 

 hans Slutning til mulige Farer fra den Kant ikke var rigtig. 



1 Stenersen: Hauges Liv, Virksomhed cit. i Rudelbachs Theolog. Maa- 

 nedskrift VII, 208. 



