1905.] WILHELM ANDREAS WEXELS. 77 



mode. Han havde fra Begyndelsen fulgt 0. Nielsen, holdt og 

 læst hans kirkelige Tidende, og nu stillede han sig ved hans 

 Side — naturligvis reserverende sig mod alt Ansvar for hans 

 stærke personlige Udtalelser. Johnson optræder udelukkende 

 som Theolog, ikke mod Wexels' Person, heller ikke mod hans 

 Lære om Muligheden af Omvendelse efter Døden, men mod den 

 grundtvigske Theologi i Almindelighed. Ved Behandlingen af 

 Kristi Nedfart har han i sine Forelæsninger over Dogmatiken 

 ikke helt sluttet sig til den gamle lutherske Opfatning, og han 

 lader Spørgsmaalet om den mulige Omvendelse efter Døden staa 

 aabent. Hans skarpe Syn paa den aandelige Død i Menig- 

 hederne træder endnu ikke frem i hans Udtalelser paa dette 

 Møde, men mod de grundtvigske Doktriner i Almindelighed og 

 specielt mod Betegnelsen af den hellige Skrift som „et dødt 

 Ord" staar han som den skarpeste Modstander. 



Vi staar her ved et betyd ningsfuldt Vendepunkt, idet Striden 

 føres bort fra Forkyndelsen (Lægprædikenen, mundtlig og skrift- 

 lig) og ind paa det theologiske Gebet. Den antog ikke nogen 

 mindre bitter Karakter — kanske heller omvendt — men Vaab- 

 nene blev tagne ud af Olaus Nielsens Hænder, idet Opmærk- 

 somheden rettedes mod en anden Kant og en Fører af en ganske 

 anden Beskaffenhed. Herved havde man ogsaa en Garanti mod 

 den truende Separatisme, og den blev ikke mindre, da Johnson 

 paa Prestemødet i Bergen 1852 traadte i Forbindelse med Lam- 

 mers, om han end fra nu af lagde en kjendelig Interesse for 

 Lægprædikenen for Dagen. Kirkenøden, den kirkelige Præ- 

 dikens Utilstrækkelighed, blev nu til ind i 1860-Aarene det 

 motiverende i hans Virksomhed. At denne trods dens pietistiske 

 Karakter var til stor Velsignelse for Menighedslivet i vide Kredse, 

 ved Enhver, men den var ikke til Gavn for Olaus Nielsen med 

 hans separatistiske Tendenser. Hvor meget Johnson var glad i 

 „de vakte", og hvor gjerne han ved enhver Lejlighed holdt op- 

 byggelige Foredrag — man holdt paa at ødelægge ham — saa 

 har han neppe noget Øjeblik havt Sands for ecclesiolis in ec- 

 clesia. Han sværmede i disse Aar visselig ikke for Statskirken 

 — omtalte i sine Forelæsninger over Dogmehistorien Mynster 



