82 D. THRAP. [No. 6. 



hævet. Den Tanke havde imidlertid faaet Indgang, at her var 

 Fare paafærde, og at Midlet herimod var en reprcesentativ 

 kirkelig Forsamling, der skulde være raadgivende. Tanken om 

 en saadan Forsamling, hvori Prester og Lægfolk skulde mødes, 

 har vi fundet udtalt i vort Lands første Kirketidende, der i 1845 

 og 46 blev udgiven af ledig Personelkapellan Jonas Wessel 

 Crøger. I Bladets Januarnummer 184G udtaler han, at vor 

 Prestestand maa slutte sig til Almuen. Man maatte faa istand 

 en Generalsynode, et Kirkemøde for hele Landet med et lige 

 Antal Prester og Lægfolk, valgte af Menighederne, og her skulde 

 de nødvendige Forandringer i vor Kirkeforfatning besluttes. 

 Crøger var en dygtig Mand, hvis gode Evner ikke kunde be- 

 nyttes paa Grund af hans Lidenskabelighed og ubesindige Færd. 

 Paa ham og hans Kirketidende blev der ikke reflekteret der, 

 hvor man havde Noget at sige, men desto mere i Lægmands- 

 kredsene, hvor Interessen for kirkelige Anliggender var ligesaa 

 stor som Lysten -til at tåge Del i dem. Man kunde saaledes 

 vente, at denne Tanke maatte finde Indgang paa Stavanger- 

 kanten, hvorfra den da ogsaa først blev sat i Bevægelse. Et 

 formeligt Andragende om Sammenkaldelse af en saadan For- 

 samling fremkom paa Amtsformandskabet i Stavanger 20de 

 Juni 1850. Det blev sendt Kirkedepartementet 14de Septbr., og 

 der klagedes over Mangel paa apostolisk og tidsmæssig Kirke- 

 forfatning. Vil man træffe et Samfundsideal, saa maa man gaa 

 tilbage til de første Tider, og finder man da Kirken bygget paa 

 Repræsentativsystemet. Dissenterloven og Tidsaanden gjør det 

 nødvendigt, at Kirken bliver mere selvstændig, og her bør Menig- 

 hederne høres. Det var tidligere udtalt, at man antog Preste- 

 møder hensigtsmæssige til Drøftelse af de omhandlede Sager, 

 men at Tiden ikke var inde til Fremsættelse af et mere ind- 

 gribende Forslag. Der blev da heller ikke nu Noget at fore- 

 tage, nien Departementet skulde have sin Opmærksomhed hen- 

 vendt paa Sagen. 1 Man kjendte saaledes tydelig nok Ridder- 

 volds Standpunkt. 



Kgl. Resol. a6 /n 1850. 



