84 D. THRAP. [No. 6. 



specielt paa den aandelige Død. Smerten over denne, der saa 

 tydelig gik gjennem hans Bibellæsninger, er vistnok i 1852 ble- 

 ven end stærkere ved Omgangen med Lammers. 



Vi kan ikke her gaa videre, er maaske komne altfor vidt 

 og maa nu kun tilføje: det er den omarbejdede Forklaring, 

 Tanken om Omvendelse eiter Døden og — Olaus Nielsen, som 

 alt dette skyldes. Det tør vel siges, at den norske Kirkes Livs- 

 luft var bleven tung. Herslebs og Stenersens Disciple havde 

 for en stor Del gaaet sig træt i Fattig- og Skolevæsen, — der 

 maatte blæse en Vind, og den kom med mægtige Bølgeslag. 

 Man kom fra Lærespørgsmaal over i Forfatningsspørgsmaal 

 — Kirkeforsamling, Menighedsraad — og saa blev Liv Stik- 

 ordet, til den store Bevægelse, der — stoppet op ved Lammers' 

 Udtræden 1856 — kulminerede ved 1860. En Af slutning paa 

 Lærestriden har man villet se * i P. Dybdahls Skrift „Om Evan- 

 geliets Forkyndelse og mulig Omvendelse efter Døden", der ud- 

 kom i Marts 1857. Det var kun en Protest mod Wexels' Bog 

 og den omarbejdede Forklaring og har ingen Betydning. En 

 Afslutning i Form af Beroligelse har man vel ikke faaet, før 

 den omarbejdede Forklaring 1864 kom ud i ny Skikkelse ved 

 H. U. Sverdrup, der borttog Ordet „Evangeliet" i Spørgsmaalet 

 om Herrens Nedfart, og havde et godt Navn blandt Lægfolket. 



Det var en i mange Henseender betyd ningsfuld Tid for 

 Wexels, da han fremkom med sin „Aaben Erklæring". 19 August 

 1845 fik han en ny Stiftsprovst i Arup, der imidlertid allerede 

 6 Januar næst efter blev udnævnt til Biskop. 13de Nvbr. 1846 

 gik Wexels over til at blive residerende Kapellan, fik herved 

 Prædiken hver Søndag, og hans store Indflydelse gjennem Kon- 

 firmanderne begyndte. Han havde hidtil kun havt faa Kon- 

 firmander, fordetmeste fra de højere Klasser. I sit første Hyrde- 

 brev omtaler Arup Wexels med vel fortjent Agtelse og med 

 Harme over, at han anklages for Vranglære. 2 Biskopen udtaler 

 ikke nogen Tilslutning til Wexels' Lære, om han end muligens 

 har været enig i den, men sikkert er det, at han misbilligede, 



1 A. C. Bang: Kirkehist. Smaastykker. Chra. 1890. 289. 



2 Hyrdebrevet findes udtogsvis i „Den Constitutionelle" 1847 No. 30- 



