1905.] WILHELM ANDREAS WEXELS. 95 



vistnok paa saadanne, han har tænkt, naar han taler om den 

 ædlere Frihedsstræben, der attraar alle naturlige Menneskerettig- 

 heders Frigjørelse fra al Tvang, og det var godt, om ikke denne 

 lod sig smitte af Tidsaanden. 1 Det er sjelden, man griber Wexels 

 i en Vittighed, men her er virkelig en, hvor der tales om Libe- 

 ralismens Slægtskab med Reformationen, hvortil Wexels — som 

 sagt — følger den og tilføjer saa: „ Gjerne gaar jeg for Resten 

 endnu meget længer tilbage i Tiden for at søge Tids-Aandens 

 Frihedsstræbens historiske Udvikling .... om det saa skulde 

 være lige til Babel, hvor Folket murede f rit paa sit Mesterverk 

 uden at spørge Gud eller Konge om Forlov, indtil de ved en 

 ubelejlig Sprogforvirring adspredtes til alle Verdens Hjørner med 

 Hoved og Hjerte fulde af Frihedsideer." 2 



Afholdssagen. 



En anden Ven, med hvem Wexels fik en Smule Avis-Krig, 

 var Christian Ulrik Sundt. Han var født samme Aar som 

 Wexels og blev 16 Aar gammel Officier 1813. 1815 laa han 

 med Jægerkorpset i Skien, og da Officierernes Færd ikke altid 

 var at rose, tog Statsraad Niels Aall ham, der næsten var Barn 

 endnu, i Huset og gav ham et Hjem af bedste Slags. 3 1819 laa 

 han i Lejr i Skaane, besøgte i Kjøbenhavn Grundtvig, og paa- 

 virket ved ham og hans Skrifter fik han Lyst til at studere, 

 blev dimitteret af Wexels 1823 og 1825 permitteret fra Militær- 

 tjenesten for at læse til Embedsexamen. Han var tidlig kom- 

 meri i Stadthauptmand Delphins Hus, hvor han fandt sin Brud 

 og — N. J. Holm, hvis Forsamlinger han besøgte med al sin 

 Grundtvigianisme. Saa optraadte en Mand, der til det sidste 

 kom til at staa Wexels meget nær, og som allerede fra 1825 



1 Religiøs-polit. Betragtninger No. 16. 



2 Ibid. No. 14. 



3 Provst Alex. Langes Memoirer. L. var hos Aall som Huslærer i 

 denne Tid. 



