1905.] WILHELM ANDREAS WEXELS. 101 



Kirkesalmebog kunde fremgaa, bedst kom istand ved Over- 

 sættelse og Omarbejdelse af tydske Salmer og ved Optagelse af 

 ældre danske — tildels mer eller mindre omarbejdede. Muligens 

 kunde der ogsaa udarbejdes nye Salmer. Han var bleven enig 

 med 3 af sine Bekjendte, hvorom ovenfor er talt. 1 Selv turde 

 han kun „ gjøre Udvalg af enkelte Salmer i ældre Salmeboger 

 og i det højeste omarbejde nogle, som kun trængte til saare 

 ringe Forandringer". 



Wexels havde af Fortalen til Grundtvigs „Nyaars-Morgen" 

 sluttet, at Grundtvig selv vilde gaa ivej med en Salmesamling. 

 Det heder i denne Fortale S. XVI: „. . . . Jeg føler mig nu med 

 Guds Hjælp istand til at fortsætte Nordens Old-Krøniker, fornye 

 og jeg haaber formere de Danske gammeldags Psalmer og i det 

 Hele at lade endeel gamle gode Venner, ved Hjælp af Riim- 

 Staven krybe op af Graven, i det Haab, ved kjærlig Pleie af 

 den ømme Danne-Kvinde, at samle Kræfter til et nyt Levnets- 

 Løb". — For det Tilfælde, at Grundtvig allerede har prøvet paa 

 at omarbejde nogle af vore gamle Salmer, eller han agtede at 

 gjøre det, bad Wexels ham meddele disse samt dem, han mu- 

 ligens selv havde forfattet, og tillade dem optagne i den Sam- 

 ling, der muligens kunde blive tilvejebragt. En saadan Anmod- 

 ning kunde dog neppe ventes imødekommet. — 



Allerede 1823 fremtræder Wexels med aandelige Sange i 

 sine „Fem Juleprædikener", der indledes og afsluttes med Jule- 

 salmer. Man mærker i disse Forbindelsen med N. J. Holm og 

 Brødremenigheden. 1829 udgav Holm sin bekjendte Salmebog 

 „Harpen", der visselig blev lidet bemærket i Kristiania. Den 

 gik til Stavanger, hvor den gjentagne Gange er oplagt. 



1833 udkom Betragtningerne, og det er ikke det mindst for- 

 tjenstfulde ved dem, at de er ledsagede af Salmer. Nu havde 

 dog Menigheden Adgang til at se lidt af den gamle Salmeskat, 

 som i den evang.-kristelige Salmebog var vanskelig at tinde frem. 

 I Betragtningerne findes 48 Salmer af Kingo og 41 af Brorson. 

 Man mærker Grundtvigianismen i Betragtningerne, men intet 

 Grundtvig-Sværmeri, da her kun er 2 Salmer af Grundtvig og 

 1 Se o. S. 15, 16. 



