116 D. THRAP. [NO. 6. 



han for en stor Del var. Vi har ogsaa nævnt den „Fare" for 

 Kirken, som flere af dens fremtrædende Mænd anede i Olaus 

 Nielsen, hans Kirketidende og hans betydelige Parti. Saadan 

 Fare havde vist Ingen tænkt sig uden med Blikket henvendt 

 paa den endnu ganske nye Dissenterlov, der — praktisk talt — 

 ingen Virkning havde i de første 10 Aar. Det tør nu vel ansees 

 for almindelig erkjendt, at den Magt, som fik Konventikelplakaten 

 ophævet (1842) var — Haugianerne. Politiken laa dem aldrig 

 fjern, en af dem, Jon Sorbrøden, var Eidsvoldsmand, og en 

 anden, Ole Svanøes Navn staar under Grundloven af 4de Nvbr. 

 1814. Det er naturligvis ikke vor Tanke, at Ueland og hans 

 vestlandske Kammerater paa Storthinget var Haugianere, men 

 Haugianerne talte igjennem dem, og hvad de tilsigtede, var at 

 skaffe Statskirkens Medlemmer Frihed til at holde Andagtsøvelser 

 paa sin egen Vis. 1 Da Berettigelsen af dette Krav var alminde- 

 lig erkjendt — ogsaa af Regjeringen — fik de hele Storthinget 

 med sig, men længer vilde de ikke gaa, og da Dissenterloven 

 kom frem som kongelig Proposition 1845, heder det, 2 at de blev 

 overraskede, og at Ingen anede et saadant Forslag paa dette 

 Thing. Der vilde blive Splid, om man ophævede enhver Ind- 

 skrænkning; Staten burde handle som en Husfader, der ikke 

 tillader sit Barn selv at vælge sit Selskab og straffer aandelige 

 Kvaksalvere. En af Partiets Prester 3 tog endnu haardere i og 

 udtalte, at Loven var en Indbydelse til Sekter og Fanatikere, og 

 at man skulde vogte sig, da Statskirken stod paa en usikker 

 Fod paa Vestlandet. Her var jo nok til at skræmme svage 

 Sjæle. At faa Loven henlagt viste sig strax umuligt, men der 

 blev kjæmpet af al Magt for at faa den sendt tilbage til ny Be- 

 handling af, hvad der fra Lovgivningens Side maatte være at 

 foretage med Hensyn til de Dissentere, som allerede tindes i 

 Landet. Det blev klart og skarpt paavist, at dette Uelands For- 

 slag i Virkeligheden gik løs paa selve Lovens Indhold. Det 

 kunde nemlig ikke behandles, uden at man fik Oplysninger om 



1 L. K. Daa: Varsko. Chra. 1846. S. 60. 



2 Ueland under Debatten 2den Maj 1845 - „Morgenbladet" 6 / 5 1845. 



3 0. N. Løbersr ibid. 



