134 D. THRAP. [No. 6. 



ken. Her maa troes, da der ikke bliver Tale om videnskabelig 

 Forstaaelse. Vi hørte jo meget i hine Dage, og om denne Sag 

 idelig, at her var Tale om en Livssag og intet Spørgsmaal om 

 videnskabeligt Bevis o. s. v. - - Ting, som nu ikke kan gjen- 

 tages. Den Varme, hvormed Striden førtes, turde jo ogsaa være 

 et Vidnesbyrd om, at det her gjaldt mere Livsanskuelsen end 

 videnskabelige Meninger. Her var imidlertid saa tidlig som i 

 disse Aar (1848—49) ingen skarp Sondring mellem de kirkelige 

 Partier, maaske ikke mindst fordi de orthodoxe Lutheraner her 

 stod overfor den besynderlige Kjendsgjerning, at — den lutherske 

 Orthodoxi var utvivlsom hos alle deres Modstandere. Grundt- 

 vigianismen traadte ikke frem i sin Kraft for efter 1848, da 

 dens mange dygtige Bannerførere stod som modne Mænd rustede 

 til Kamp for Herrens Sag. Før denne Tid havde den været 

 forholdsvis lidet kjendt i Norge. 1 Der gik et Par Aar, efter at 

 Caspari (fra 1847) og Gisle Johnson (fra 1849) havde fremkaldt 

 et nyt Liv i de theologiske Studier, før det begyndte at staa 

 klart, at Grundtvigianerne „gik ud fra Kirkebegrebet og saa 

 dette i en Klarhed og Bestemthed, som de savnede i en An- 

 skuelse, der begynder med Skriftbegrebet" . 2 Paa denne Side 

 antog man igjen, at Skriften og navnlig Skriftprincipet blev 

 krænket. Wexels indrømmede, at Grundtvigianere kunde have 

 givet Anledning til en saadan Mening ved uovervejede Tale- 

 maader, men han kunde aldrig tillægge den kirkelige Anskuelse 

 selv nogen Skyld heri. 3 Man giver jo ikke Lutherdommen Skyld 

 for de skarpe Talemaader, der kunde falde fra selve Reforma- 

 torens Pen. Men her skede unegtelig noget saadant. Man hef- 

 tede sig ved den megen Tale om „det døde Ord" o. s. v. og fandt 

 Skriftprincipet truet. At her skulde være noget absolut Fejlsyn, 

 er vel ikke rimeligt, naar det samme allerede blev udtalt af 

 Clausen 1829 4 uden Hensyn til hint Udtryk, som maaske ikke 

 engang endnu var kommet i Brug. 



1 Cfr. L. Koch: Fra Grundtvigianismens og den indre Missions Tid. 

 Kbhv. 1898. 



2 Wexels i „Kirkeligt Folkeblad" 1863, S. 81 ff. 



3 Ibid. S. 114 ff. 

 * Se o. S. 20. 



