168 D. THRAP. [No. 6. 



skulde bære hans Navn. Her kan man vel trygt sige, at hele 

 Menigheden var med, og Deputationens Ordfører, Raadmand 

 Ebbel, stod Pietismen nærmere end Grundtvigianismen. 



For Wexels maatte de Aar, han endnu havde tilbage, blive 

 en Tid af Stilhed og Fred, om end Sindet ofte var tungt og 

 Bekymringerne for begge Sønnerne kunde blive stor. Den ældste, 

 Fredrik Wexels, var fra 1851 hans personelle Kapellan og i 

 mange Henseender en god Støtte; men han blev snart sygelig og 

 kunde ikke være ham til synderlig Hjælp. Han døde kort eiter 

 Faderen (2den Juni 1866), og hans sidste Embedsgjerning var 

 at jordfæste denne. Den yngste Søn, Hans Wexels, var et 

 meget godt Hoved, anlagt paa Sprogstudier, havde baade filo- 

 logisk og theologisk Examen, men var ikke anlagt for det prak- 

 tiske Liv. Han var ved Faderens Død personel Kapellan hos 

 dennes Ven Provst Carl Wulff i Trøgstad, men var uskikket til 

 det pastorale Forretningsliv — om vi soa tør udtrykke os — og 

 voldte Faderen megen Bekymring. Han døde 1882 uden at have 

 faaet fast Ansættelse. Disse Bekymringer kunde dog ikke 

 standse Wexels' overordentlige Godgjørenhed, og der blev kun 

 lidet lagt tilside af hans rigelige Indtægter. 1 Tungere har hans 

 Bekymringer været for Kirke og Menighed under al den Mis- 

 kjendelse og den grove Forkjætring, for hvilken han og hans 

 Venner var udsatte med den kirkelige Betragtning, der for dem 

 stod som den rette. Striden var jo nu ført over paa det theo- 

 logiske Felt; men den var lige bitter, om man end ikke mere 

 tænkte sig de Farer, der syntes truende, da Lægmændene holdt 

 paa med sine Voldsomheder. Nogen Udjævning af Modsæt- 

 ningerne skulde han naturligvis ikke opleve, men han fik dog 

 se, at Striden naaede sit Højdepunkt ved 1861 — 62. Imidlertid 

 blev han trofast paa sin Prædikestol og hos sine Syge i Menig- 

 heden. Sin sidste Prædiken til Højmesse holdt han 22de April 

 1866 (3dje Paaske) over Evangeliet: „0m en liden Stund skulle 



1 Den første Indtægtsopgave, vi har set, er i Bladet „Urim og Thummim", 

 der anfører Kateketens Indtægt i Kristiania til Spd. 795 (Kr. 3180,oo); 

 den sidste saa vi hos Stiftsprovst Jensen 1866 paa det nøjagtigste op- 

 tegnet a f Wexels selv til lidt over Spd. 2000 (Kr. 8000,oo). 



