1905.] MEDDELELSER OM NORGES FJSKE I AARENE 1884 — 1901. 13 



Christiansand Stift og langs Vestkysten; den gaar mod Nord 

 neppe nordenfor Mjøsen, hvor den endnu forekommer ved Lille- 

 hammer og i Laagens Udvidelser i Faaberg ovenfor denne By. 



I Glommens Vasdrag er den almindeHg i de sydlige og fladere 

 Dele op til Kongsvinger, og den er angivet at forekomme talrigt 

 endnu i Grue, samt i Høgsjø i Aasnæs og Holsjø i Vaaler. 

 Fremdeles mangler den neppe i nogen af de lavere Søer langs 

 Rigsgrændsen i Eidskogen og sydover i de Vasdrag, der have 

 Udløb gjennem Sverige, eller forbi Fredrikshald. 



Vestenfor Christianiafjorden findes den i Drammenselvens 

 nedre Dele, og hist og her i Jarlsberg (saasom i Elven i Sem), 

 men synes iøvrigt her at være sparsom eller ukjendt. 



Fam. Clupeidae. 



Clupea harengus, Lin. 1758, 1766. 



De større Sildestammer. I 1874 har jeg i „Norges Fiske" 1 

 kortelig omhandlet de forskjellige Former, under hvilke Silden 

 er kjendt ved de norske Kyster, og de væsentligste Fiskerier, 

 som noget over Midten af 1800-Aarene bleve drevne hos os. Jeg 

 skal nedenfor give en lignende kort Oversigt over de af Landets 

 Sildeformer, og de til disse knyttede Fiskerier, som for Tiden 

 kunne ansees som Landets vigtigste. Om end disse Fiskerier 

 ikke i de forløbne Aartier kunne siges i nogen væsentlig Grad 

 at have skiftet Character, have de dog i enkelte Puncter under- 

 gaaet Forandringer i sit Løb, ligesom de senere Tiders Under- 

 søgelser af Havets Naturforholde have kastet enkelte nye Lys 

 over de Love, hvoraf Sildens Optræden ved vore Kyster idethele 

 er afhængig. Men en fuld Udredelse af de forskjellige Phæno- 

 mener af hydrographisk og biologisk Natur, hvorpaa vore Silde- 

 fiskerier ere grundede, foreligger endnu ikke 2 . 



1 Tillægsh. til Forh. Vid.-Selsk. 1874-, p. 185 (Chria. 1875). 



2 Dr. Nordgaard (Bergens Biologiske Station), som i en Aarrække har 

 gjort vore Sildefiskerier til Gjenstand for indgaaende Undersøgelser, 



