1905.] MEDDELELSER OM NORGES FISKE I AARENE 1884 — 1901. 25 



og Schaudinn 8de — 10de October 1898 mange Sildelarver, hvis 

 Blommesæk endnu var vedhængende, i Overfladen ved Tromsø, 

 i Sørøsundet, og ved Trold fjord (vestenfor Nordcap). Disse Larver 

 havde en Totall. af 6— 15 mm . 



Som smaa Unger kunne de ofte træffes i tætte Stimer i 

 eller udenfor den ydre Skjærgaard ; ved sit transparente Legeme 

 undgaa de oftest Opmærksomheden, undtagen hvor de af Sei- 

 Stimerne eller andre Fiender drives op i Vandskorpen, eller 

 undertiden lige op i Stranden. 



Saaledes omtaler Dr. Hjort, at han fandt Smaasild (Aars- 

 Unger) i umaadelige Masser i Slutningen af Juni paa Grunderne 

 over Gjæsbaaen (udenfor Sørøen i Finmarken), omtr. 40 Kilom. 

 tilhavs. 



Fjordsildens Yngel kan ligeledes træffes i stort Antal paa 

 gunstige Steder i de større Fjorde, eller i den indre Skjærgaard; 

 Dr. Dahl fandt saaledes (i 1898) Unger med en Totall. af 40— 

 5Qmm j overordentlig stort Antal i Gulas Munding i Trondhjems- 

 fjorden, hvor de steg helt op i Brakvandet. 



Føde. Sildens Hoved-Næring (ved de norske Kyster) er 

 Plancton-Organismer af forskjellig Art, især Crustaceer. 



Den første, som har søgt videnskabeligt at bestemme Sildens 

 Føde hos os, er Dr. Boeck 1 , som i Begyndelsen af Sexti-Aarene 

 undersøgte ved Mandal de Organismer, som Fiskerne kalde 

 „Rød-Aat", og som han antog vare de samme, som udgjorde 

 Sildens Føde; disse vare Crustaceer af Slægterne Calanus, 

 Centropages og Anomalocera 2 . End videre bestemte han en 

 Prøve af Fiskernes „Krud-Aat" (eller Sort-Aat), udtaget af 

 Sommersildens Ventrikel, som Yngel af Gasteropoder (Rissoa). 



Dr. Nordgaard, som har offret dette Spørgsmaal nøiere 

 Undersøgelse, har ligeledes fundet Hovednæringen (ved Landets 



1 Tidsskr. for Fiskeri, 1. Aarg., p. 158 (Kbhvn. 1866); „Om Silden og 

 Sildefiskerierne" I, p. 31. (Chria. 1871). 



2 Desuden en Form, som han kalder Eicocalanus. Hvilken Form her er 

 ment, er usikkert; Navnet er ikke senere benyttet. 



