1905.J MEDDELELSER OM NORGES FISKE I AARENE 1884 — 1901. 29 



marchicus; endelig enkelte Individer af Hyperia galba, Thisbe 

 furcata, nogle Decapode-Larver, en og anden Diatomé, samt 

 enkelte Larver af en Rissoa. 



De gydende Havsild (Vaarsild, Storsild) ere i Regelen nden 

 Fode i Ventrikelen, og Mave og Tarm ere fyldte med Slim; 

 som ovenfor berørt, kan ialfald hos Fjordsilden Ventrikelen være 

 fyldt med Føde, samtidigt med, at Individet har rindende Rogn. 



I Ferskvand. I enkelte mindre Ferskvande paa Landets 

 Vestkyst, som ved Høivande staa i Forbindelse med Søen, 

 trænge, som tidligere nævnt 1 , saavel Sild, som forskjellige Gadi- 

 der ind; og de kunne her leve og trives, skjønt Våndet er brakt 

 eller næsten ferskt. En af disse Søer er Dalevand i Bremanger- 

 pollen, der staar i Forbindelse med Søen ved en gravet Ganal, 

 og som blot ved Høivande modtager Saltvand fra Søen. 



Subfossil er Silden fundet paa enkelte Steder i Landet i 

 Glacialtidens Mergeller, i Lighed med Mallotus villosus, Gadider, 

 et Par Flyndrer, og enkelte andre Fiskearter. 



Exemplarerne, der ligge indesluttede i haarde Mergelboller, 

 saaledes som ovenfor er omtalt under M. villosus 2 , ere hidtil 

 fundne paa 2 Localiteter, nemlig i Melhus i Guldalen (søn- 

 denfor Trondhjem), samt i Bindalen, lige paa Grændsen af 

 Nordland. 



I Guldalen 3 er fundet et enkelt, omtr. halvvoxent Individ 

 (høire Side), der opbevares i Museet i Trondhjem. Stedets Høide 

 over Havet er omtr. 16 Meter. 



Fra Bindalen foreligger et større Antal Individer, indsamlede 

 i Aarene 1871, 1877 og 1904 ved Aabjørvand, hvor de ere 

 fundne under de steile Elvebredder paa Grændsen mellem Ler- 

 og Gruslagene. 



Flere af Exemplarerne ere complette, og, hvor Bollen ikke 

 har været fundet i spaltet Tilstand, vel vedligeholdte. Ghria.- 



1 Forh. Vid.-Selsk. Chria. 1903, No. 9, p. 42. (Chria. 1903). 



2 Forh. Vid.-Selsk. Chria. 1903, No. 9, p. 161. (Chria. 1903). 



3 Localiteten er noget usikker. Stykket hidrører dog sandsynligvis fra 

 Jernbanearbeidet i Guldalen 1859—61. 



