1905.] MEDDELELSER OM NORGES FISKE I AARENE 1884 — 1901. 43 



Dr. Huitfeldt-Kaas begynde her de første Faringer at vise sig i 

 Slutningen af Juli; i August komme de fleste, og i Begyndelsen 

 ai September ophører Vandringen. Det har herunder vist sig, 

 at Faringerne under sine (forgjæves) Forsøg paa at omgaa Sarp- 

 fossen bevæge sig delvis under Jorden mellem Stene og Grus. 

 For at constatere Mængden af de her opstigende Individer blev 

 i 1904 en Fangstindretning anbragt under en af de Vand-Render, 

 der ligger ovenfor det løse Grusbelte, hvorigjennem Faringen maa 

 passere. I de 3 første Uger af August fangedes heri omkr. 

 70,000 St. Disse tilhørte 2 Grupper; i Iste Gruppe (eller Aars- 

 classe) vare Individerne 100— 170 mm og indtil 260 mm lange, i 2den 

 Aarsclasse fra 260 — 450 mm lange. De syntes at ankomme i 

 store Stimer op gjennem Glommen paa enkelte Dage ; det er dog 

 lidet sandsynligt, at nogle af disse frivilligt ere naaede forbi 

 Sarpfossen, skjønt enkelte Individer angives at være fundne i Elven 

 ovenfor Fossen. En anden Opstigning tinder Sted i Glommens 

 vestre Løb, hvor tilsidst Mørkfossen standser deres normale 

 Fremtrængen. 



Opstigningen i Ferskvand. Efterhaanden trænge Ungerne 

 saa langt op i vore Elve og Indsøer, som disse paa nogen 

 Maade kunne passeres. I enkelte Vasdrag kan der findes Aal 

 ovenfor Fosse eller Dæmninger, som maatte synes uovervindelige, 

 og hvorfra de neppe kunne antages atter at udvandre; deres 

 Optræden i saadanne Vande er ofte vanskelig at forklare. 



Den Afstand fra Havet, som Aalen hos os kan naa, vil 

 være yderst forskjellig, og i det hele ringe langs hele Vestkysten 

 og i Landets nordlige Dele. 



I vort største Vasdrag, Glommen, synes den allerede, som 

 ovenfor nævnt, at standses af Mørkfossen. Den angives med 

 Tvivl at være fundet i Øieren; og den forekommer ikke frivilligt 

 i Mjøsen, hvor dog dens Indførsel er forsøgt, idet 14,000 St. af 

 den ovenfor omtalte Aalefaring fra Sarpfossen ere (i 1904) ud- 

 slupne i denne Sø. I Drammenselvens Vasdrag findes den i 

 Tyrifjord, hvorhen den har trængt ved at passere flere Fosse; 

 dens Antal er dog her forholdsvis ringe. 



