stemmeløs dental Spirant. Med Hensyn til de for Gammelnorsk 

 eiendommelige Vokaler hersker der stor Vildrede i de ældste 

 Skrifter. Foredragsholderen fulgte de forskjellige Vokal- ogDiftong- 

 betegnelsers Optræden og Udvikling og udtalte sig om „Den 

 forste grammatiske Afhandling", hvis Affattelsestid han antog ikke 

 kunde sættes til yngre Datum end ca. 1170. Det paavistes, 

 hvorledes det trøndske paa Angelsaksisk hyggede orthografiske 

 System havde havt den sterkeste Udbredelsesevne, idet Skrifttegn 

 eiter Skrifttegn omkring Aar 1200 og i Begyndelsen af det 13de 

 Aarhundrede blev indført fra Trøndsk i Vestlandsk og Islandsk. Med 

 Hensyn til den allerældste Skrifttid antog han, at Trøndelag og 

 Østlandet allerede straks har optaget den angelsaksiske Skrift til 

 Brug i Norsk og kun benyttet latinsk Skrift til Optegnelser paa 

 Latin, medens man paa Vestlandet og paa Island har brugt det 

 latinske Alfabet, baade naar man skrev Latin, og naar man skrev 

 Norsk. 



Foredraget fortsattes i den hist.-filos. Klasses Møde den 

 7de April. 



3. Derefter fremlagde Generalsekretæren de siden 

 sidste Fællesmøde trykte Afhandlinger af Selskabets Publikationer. 



4. Ligeledes fremlagde Generalsekretæren for Rigsarkivar 

 H u i t f e 1 d t-K a a s en af Kaptein H. J. Barstad forfattet 

 Afhandling til Trykning, „ Norges Landforsvar 1604—1643. Bidrag 

 til Norges Krigshistorie under Christian IVs Regjeringsperiode". 

 Trykt i den hist.-filos. Klasses Skrifter for 1905 som No. 3. 



Historisk-filosofisk Klasse. 24de Februar. 



(Formand : Ræder. Sekretær : Kono w). 



1. S. B u g g e holdt et Foredrag om enkelte Punkter i 

 den græske Urhistorie. Han paapegede, hvordan mange af de 

 ældste geografiske Navne i Grækenland ikke kan forklares af 

 græsk Sprog. Det samme er Tilfælde med mange Gudenavne, 

 Sagnnavne og Kulturord. Han tog sit Udgangspunkt i en- 

 kelte Ønavne fra Ægæerhavet, hvor vi ved at ikke-græske 

 Folk har levet. Mange af disse, saasom Lesbos og Ghios, 



