23 



Torfæus har i sin Bog om Vinland, der udkom i 1705, 

 forklaret vedkommende Steder paa samme Maade, --at Harald 

 vilde finde Vinland, men at han blev forslaaet op til Grønland 

 og først med megen Møie fandt hjem. 



4. Derefter fremlagde Hægstad til Trykning sin Af- 

 handling: „ Vestnorske maalføre fyre 1350, Innleiding, Latinsk 

 skrift i gamalnorsk maal". 



Trykt i den hist.-filos. Klasses Skrifter for 1905 som No. 7. 



Joh. Storm fremlagde til Trykning en Afhandling 

 af Dr. A. Trampe Bødtker: „Bear and Take in Middle 

 English Phrases". 



Trykt i den hist.-filos. Klasses Skrifter for 1905 som No. 6. 



Torp fremlagde til Trykning en Afhandling : „Bemerkungen 

 zu der etruskischen Inschrift von S. Maria in Gapua". 



Trykt i den hist.-filos. Klasses Skrifter for 1905 som No. 5. 



5. Derefter indre Anliggender. 



Historisk-filosofisk Klasse. 27de Oktober. 



(Formand: Ræder. Sekretær: Konow). 



1. Knudtzon holdt et Foredrag om, hvem Sesostris 

 var. Han meddelte, at denne neppe er Ramses II eller nogen 

 anden Konge af det 19de Dynasti, men høist sandsynlig en meget 

 ældre Konge, nemlig en af det 12te Dynasti, hvis Navn tidligere 

 har været læst U s e r t (e) s e n, men visselig bør læses S e n- 

 w o s r e t eller paa lignende Maade. 



Foredraget fremkaldte Bemærkninger af Lieblein. 



2. Konrad Nielsen holdt et Foredrag om Akcen- 

 tueringen i Tyrkisk. Den ældre Opfatning synes at være, at 

 Hovedakcenten ligger paa sidste Stavelse, skjønt der er mange 

 Undtagelser. Ungareren Dr. J. Kunos har i Modsætning hertil 

 hævdet, at Hovedakcenten ligger paa første Stavelse, med en 

 Biakcent paa en senere, som Regel den sidste Stavelse, altsaa 

 omtrent som i Ungarsk. Foredragsholderen fremhævede derimod 

 den store Forskjel mellem den tyrkiske og ungarske Akcent. 

 Bestemmende for Ordakcentens (den ekspiratoriske) Plads i 



