6 OLAI SKULERUD. [No. 2. 



4. Bjerven 58 sammesteds, udtalt bjærva. — Berghwin 

 R.B. 14 (senere mest Bierifuen(n); Bierffue 1585; Bieruenn 1602). 



*Biargvin. Den nuværende Udtale grunder sig paa et*Biargvin, 

 der i Middelalderen maa have eksisteret Side om Side med det i Røde Bog 

 fundne Berghwin (se ovfr.). 



Det hænder ikke sjelden, — som det vil sees ved flere af de ovenfor 

 og nedenfor citerede Navne, — at to mere eller mindre synonyme Former 

 af et Navn paa denne Maade manifesterer sig, enten begge i Middelalderens 

 Skriftformer, eller saaledes, at Middelalderens Skriftformer opviser den ene, 

 medens Nutidens Udtale grunder sig paa den anden. 



Hunkjønsordet bi org, som her i Formen biarg forbundet med vin 

 ligger til Grund for Udtalen bjcerva, synes at have havt Betydningen „Li, 

 Fjeldside"; det er væsentlig kun kjendt i Stedsnavne. Medens et Bergvin 

 da nærmest betegner en Græsgang, hvor Fjeld stikker frem af Grunden, 

 skulde Biorgvin eller Biargvin snarere hentyde til Beliggenhed i bratte 

 Omgivelser. — Det grammatiske Forhold skal vi her ikke indlade os paa 1 . 

 Kun skal det bemærkes, at der er en Mulighed for, at biarg- slet og ret 

 er en „brudt" Form af berg, altsaa Intetkjønsord og ganske synonymt 

 med dette. Jfr. fiall, n., „Fjeld", i Stedsnavne paa Island -fell. 



5. Oven 30 Lunde, udtalt ova. — i Ovæne R. B. 12. i 

 Ouena D. N. X 139. 1444. Offuenn D. N. XIII 156. 1520 (senere 

 væsentlig kun denne Form). 



*Ovin. Navnet er mulig en Sammensætning af Hunkjønsordet gin. 6, 

 Sideform til q, å, „Aa, Elv", med vin. Det er isaafald blot en Sideform 

 til de andetsteds forekommende Navne Øn, Æn 2 , hvortil det forholder sig 

 paa en lignende Maade som Dolven ovfr. til det oftere forekommende Dølen, 

 Dælen. Om v'ets Bibehold i Dolven og ve n samt No. 4 og 6 Bjerven, 

 der herved udsondres fra de øvrige vin-Navne i Amtet, se nærmere Kap. III 

 Slutning. 



Det kan bemærkes, at der ikke er nogen nævneværdig Elv ved Gaar- 

 den, kun et lidet Aaløb i Dalsøkket paa Nordsiden, en saa ubetydelig Lo- 

 kalitet, at ovenstaaende Forklaring kan synes noget søgt. Man kommer der- 

 for til at tænke paa, om ikke en Stamme *6f- mulig ligger til Grund, den 

 samme som er bevaret i Folkesprogets ovenn (t. Eks. Saude), adj., „tynd, 

 mager, liksom fortørret"; ,.utæt, gisen". Gammel Form isaafald *Ofin. 



6. Bjerven 32 sammesteds, samme Navn som No. 4 ovfr. 

 og udtalt paa samme Maade. — Bierffuen D. N. XIII 156. 1520 

 (og saaledes den hele Tid, naar undtages Berffwen Sk. 11, 

 Bierffue 1585). 



7. Gaara 3 Bø, udtalt ga ta. — Gordina k. R. B. 10. i 

 Gordinæ, Gordini R. B. 11. k. a Gardene D. N. I 711. 1496. 



1 Se herom No reen, Altisl. Gramm. § 91, 1. 



2 Jfr. „Indledn. NG. U S. 41 og S.86. Det er vel dette Øn, som forelig- 

 ger i Navnet Øn 29 Hyllestad. — Øns kirkia ; kirkian a Øn B. K. 28 b. 



