10 OLAI SKULERUD. [No. 2. 



Fli sa (med en Flis), Vaia (med en rund ret Stok; Ski&a og Vaia paavise- 

 lige flere Steder i Bratsberg). — Den omtalte lille Elv kaldes stivino (eller 

 Enggravs — eller Løkjaåo). I Gliikstads „Hiterdals Beskrivelse", S. 9, 

 kaldes den kun Stiveaaen. 



Da Forklaringen af Iste Led i Stivi som Elvenavn efter ovenstaaende 

 kan synes noget søgt, er det muligt, at man til Forklaring af en Sammen- 

 sætning „Stav" + vin maa finde noget andet at støtte sig til end Elve- 

 løbets Retning. Det kan da noteres, at „Stav" hyppig anvendes som 

 Fjeldnavn. 



En anden Forklaring giver 0. Rygh NG. IV, 1, Side 38, hvor det 

 antydes, at Iste Sammensætningsled kunde være Hankjønsordet gin. stuf r, 

 „Stubbe". Dette synes dog vanskelig foreneligt med Gaardnavnets Form. 



19. Ryen 31, 32, 33 Hiterdal, den Gaard, hvorpaa Hiter- 

 dal Stavekirke er bygget. Udtalt ryjy. — i Ryghene D.N. 

 I 632. 1464. Rygina D. N. IX 356. 1481. i Ro-ginæ D. N. IX 

 342. 1477. a Rygina D. N. X 153. 1449 o. m. fl. (alle udlydende 

 paa n eller nn; undertiden med Tillæg af Vokal). 



*Rygin. Navnet er sandsynlig en Sammensætning af Hankjønsordet 

 gin. rugr, Kornsorten, med vin. Navnet er maaske ikke absolut enestaa- 

 ende i Fogderiet. Med Skrivformen Rcginæ i Diplomatariet ligger det 

 nemlig nær at sammenligne Skrivformen RæghinisfDuæit R. B. 5 (æ feil- 

 skrevet for a?) for Ryentveit 4 Saude, en Gaard der forøvrigt ikke staar 

 i noget geografisk Forhold til Ryen i Hiterdal (se nærmere nedenfor Kap. 

 IV, B 3). op for y kan vel hænge sammen med den saakaldte a-Omlyd 

 (jfr. sv. råg, Rug). Skulde Ryen her og Iste Led i Ryentveit i Henseende 

 til sproglig Oprindelse være identiske? 



Hvis Ryen virkelig er en Sammensætning af rugr med vin, vil man 

 have at antage, at Akerdyrkning var kommet i Brug endnu før vin-Navn- 

 givningen ophørte, tiltrods for at selve Betydningen af Ordet vin synes at 

 henvise udelukkende til en Tid, da Fædrift var Næringsveien. Men der 

 findes dog sikre Eksempler andetsteds paa v i n-Navne sammensat med 

 Navnet paa en Kornsort eller en Kulturplante, dep dyrkes i Åkre, som Iste 

 Led : saaledes Lina No. 1 Kap. VI nedenfor, et interessant Vidnesbyrd om, 

 hvor tidlig Lindyrkningen har holdt sit Indtog i vort Land. 



20. Ylen 63, 64 Hiterdal, udtalt yly med almindeligt 1 

 (ikke tykt 1, som i Ryghs Manuskript!). — a Ylin D.N. I 136. 

 1317. Ylinar (gen.) D. N. II 272. 1356. a Ylini D. N. X 18. 1315 

 (sen Afskrift) o. fl. (Elyn, Ylyn, Yllyn, Ollien, Ylen). 



*Ylin. Navnet er rimelig en Sammensætning af Hankjønsordet gin. 

 ylr (gen. yliar, nom. pl. yl ir), „ Varme", med vin, betegner altsaa rime- 

 lig en lunt beliggende Græsmark. Jeg tror, forudsat at Iste Led virkelig 

 er ylr, „Varme", at Navnet har Hensyn til Solens varmende Magt paa 

 Stedet. Ylygrænden ligger vistnok paa Dalens Sydside, men da Gaardenes 

 Jorder er lange og svagt heldende, og vendt mod øst, er de mere udsat for 

 Sol end de fleste andre Gaarde paa den Side af Elven. De fleste andre 



