1906]. OM VIN-NAVNENES BEH. I N. TELEMARKEN OG BAMLE. 17 



port mellem Rod og Endevokal saavel i vin -Navnene som paa 

 Brydningens Omraade. 



(Brydningen er jo i Grunden ikke andet end en regressiv 

 Assimilation; og den progressive Assimilation, som endnu kunde 

 tænkes at ville indtræde i vin-Navne af Gruppe I, er ganske 

 udeblevet; det viser Nutidens udlydende a). 



Gruppe II er derimod at sammenstille med Ord som sial- 

 dan, iafnan (advv.), diorfung (Dristighed), iotunn (Jætte; 

 se nærmere Kock), hvor Brydning overalt fandt Sted, fordi 

 „ultimas a- (resp. u-)ljud i seldan (resp. *etunR >> iotunn) 

 ånnu icke var nasalerat" 1 . — Parallelt med, at si al dan i Nedre 

 Telemarkens Dialekt siden er blevet se Ila, er det, at Skoe, 

 Grini etc. nu har mistet n'et og Nasaleringen. — I begge Til- 

 fælde sporer man her et positivt Udslag af den herskende Rap- 

 port mellem Ordenes to Stavelser: i vin-Navnene dels en pro- 

 gressiv Assimilation, som Skoe (Lunde, Bø), Grene, Ryjy, Yly 

 (Hiterdal) bærer Vidne om, dels en regressiv saadan, der aaben- 

 barer sig i Grini (el. Grine) [Lunde], Grivi (el. Grive) [Bø], Stivi 

 [Hiterdal], cfr. nærmere Kap. II; paa Brydningens Omraade 

 finder vi naturlig kun den sidste Tendens. 



Ikke alene mellem den yngre a- og u-Brydning, men ogsaa 

 mellem disse Fænomener og vin -Navnenes formelle Udvikling 

 i Nedre Telemarken, er der saaledes utvilsomt en Parallelisme, 

 der viser, hvor sandt Professor Kock har seet, og giver et nyt 

 Indblik i hans Teoriers Rækkevidde. 



Liksom der er to Brydningsperioder i nordisk, en ældre og 

 en yngre, saaledes er der ogsaa to Assimilationsperioder i vin- 

 Navnenes Lydhistorie, en ældre, med Virkning fra 2den Stavelse 

 til Iste, hvoraf begge Gruppers Navne rammes, og en yngre, 

 som er dels regressiv og dels progressiv, men som er forbeholdt 

 Gruppe II alene. 2 



1 Prof. Nore en hævder (Altisl. Gramm. 3 § 91, 3, a, a og j3) en noget 

 afvigende Opfatning af a-Brydningen i nordisk; men de Eksempler, 

 som han anfører til Støtte for sin Særmening, synes ikke at have luld 

 Beviskraft. 



2 Selvsagt maa disse sees under en noget forskjellig Synsvinkel, forsaa- 

 vidt som den første Assimilation — den germanske Omlyd — er mid- 



Vid.-Selsk.Forh. 1906. No. 2. 2 



