1906.] OM VIN-NAVNENES BEH. I N. TELEMARKEX OG BAMLE. 21 



nu end bliver at opfatte. Da imidlertid Spørgsmaalet endnu 

 ikke er tilstrækkelig udredet, paa samme Tid som det ved nær- 

 mere Eftersyn viser sig meget kompliceret, skal jeg her ikke 

 gaa nærmere ind derpaa, især da det jo ikke danner Hoved- 

 æmnet for nærværende Arbeide. 



Jeg skal dog i al Korthed tillade mig at drage følgende 

 Parallel til det enklitiske vin's Skjæbne: 



Liksom det ovenfor er antydet, at Vekslingen mellem For- 

 mer med bevaret og Former med bortfaldt v af Ordet vin 

 mulig bunder i skiftende Betoning i det gamle Sprog, idet 

 Tostavelsesformer naturlig ikke havde samme Aksentfordeling 

 som trestavelses, saaledes tænker Prof. S. Bugge sig, efter 

 velvillig Meddelelse, ogsaa en noget lignende Veksling i visse 

 heim-Navne opstaaet. En Form som Kveim t. Eks. maa 

 tænkes at gaa tilbage til en gammel Tostavelsesform Hoe im r 

 (nom.) eller Ho eim (acc), medens Sideformen Hæm peger 

 tilbage paa en gammel Trestavelsesform (t. Eks. d. sg.). Her 

 spores den mest indgribende Forskjel saavel i Iste som i 

 2den Stavelses Behandling. Iste Stavelse har i Trestavelses- 

 formen været udsat for sterkere Tryk, og en Følge heraf er, at 

 2den Stavelse igjen har været svagere betonet end i Tostavelses- 

 f ormen. I Nedre Telemarken findes Side om Side V r eim og 

 Roem, Hæm, Sæm. 



Kapitel IV. 

 Spredte Træk ved vi n-Navnene i Nedre Telemarken og tildels Bamle. 



A. Lidt om Vokalharmoni og Vokaludjævning/ i- og w-Om- 

 lyd m. m. 



Det falder naturlig med Formen sko é, hvorom se ovfr. Kap. 

 II No. 14 og No. 16, at sammenligne sku i i det Jarlsbergske 

 og i Akershus; jfr. ogsaa gu i, begge Steder, af opr. Gu&in. 

 sku i er et Eksempel paa det i Kap. II Slutning omtalte Alter- 

 nativ II for ligevægtige vin-Navne i Nedre Telemarken; med 

 andre Ord paa regressiv Vokalassimilation. sko é i Nedre Tele- 

 marken er derimod, jfr. det samme Sted, fremgaaet af Alternativ 



