30 OLAI SKULERUD. [No. 2. 



Kapitel VI. 



Vin-Sammensætningernes Skjæbne i Bamle Fogderi. 



A. I Bamle Fogderi findes følgende vin-Sammensætninger 

 udlydende paa a i Nutidens ægte folkelige Udtale: 



1. Lina 18 Bamle, udt. lina. Skal ogsaa udtales linna. 

 - Lyne Sk. 11. Linen D. N. VI 825. 1563 o. fl. (1 Gang ud- 

 lydende nn, 2 Gange i (j), 1 Gang e). 



*Linin. Navnet er en Sammensætning af Intetkjønsordet gin. lin, 

 „Lin", med vin, har altsaa efter sin Oprindelse Hensyn til Lindyrkelse paa 

 Gaardens Grund. 



2. Æsa 43 Bamle, udt. e sa. — Essen Sk. 11 (derpaa 3 

 Gange Essenn, 1 Gang Esse). 



*Æsin. Navnet er en Sammensætning af Hankjønsordet gin. ass, 

 „Aas, langstrakt Høide", med vin. I den omvendte Orden, vin 4- aas, 

 indgaar de samme Led i det paa tre Steder i Øvre Telemarken fundne 

 Gaardnavn Venaas * (jfr. Indledn. NG. S. 85). 



Den Aas, hvoretter Gaarden her oprindelig er kaldet, og som siden 

 ved Vekselvirkning har optaget Gaardens Navn i sit som et nærmere karak- 

 teriserende Tillæg — , er Æsefjeld i Bamle, omtalt hos Am. Helland, 

 Bratsberg Amt II S. 191. Æsa Gaarde ligger i Dalen ned for Æsefjeld, 

 der her benævnes Æse Varde eller ogsaa Vardaas. 



3. Mæla 4, 6 Gjerpen, udt. mre ta. a Mæroini D. N. I 75. 

 1294 (og saaledes stadig Mærdin eller Merdin, sædvanlig med 

 følgende i, e el. a, i 13 varierende Former paa utallige Steder). 



*Mer5in. To Forklaringer er rent formelt seet tænkelige ved dette 

 Navn. Det kunde være en Sammensætning af merS, f. („Teine, Ruse, gjort 

 af flettede Grene til at udsættes i Stængsel overBæk eller Aa"), med vin,, 

 sigtende til, at der har været rig Leilighed til Fiske i Gaardens Nærhed. 

 Man spørger sig uvilkaarlig, om der er Elv eller Vand i Nærheden, hvor 

 Fiske passende kunde drives. Svaret maa nærmest blive benegtende. Der 

 strømmer nok en Elv et Stykke vestenfor, kjendt under Navnet Falkum- 

 elven, et Tilløb til Hovedvasdraget fra nord. Dennes Løb falder imidlertid 

 temmelig fjernt fra Mæla, adskilt derfra ved Skog og et lidet Dalføre. Jeg 

 tror derfor, at en anden Forklaring har mere for sig, nemlig at det er 

 Dyrenavnet morSr (gen. mar&ar), „Maar", der i en i-omlydt Form ind- 

 gaar i Navnet som Iste Sammensætningsled. 



Med Hensyn til Udtalen af Herredsnavnet Gjerpen, der vil 

 findes nærmere behandlet i B nedenfor, hersker der stor Usik- 



1 f. Eks. Venaas 53 Seljord, udt. vø nås. a Vinass D. N. XI 722. 1489. 



