34 OLAI SKULERUD. [No. 2. 



11, at Navnet af Am. Helland i „Bratsberg Amt" II, S. 286, opføres med 

 gammel Form Hynin. 



Hvis denne Form er tilgrundliggende, vil Navnet være en Sainmensæt- 

 ning med vin af Hankjonsordet gin. hunn, „Unge, Barn", spee. „Bjørne- 

 unge", endnu forekommende i (Øvre) Telemarken i Sammensætningen 

 liontibird o : en Binne med Unger. 



Og deri vilde ikke være noget paafaldende. Vi saa ovfr., at en anden 

 Vin lige i Nærheden, Mæla 4, 6 Gjerpen, mulig har Navn efter Dyret Maar 

 (martes). 



Men der er en anden Omstændighed som taler for den første For- 

 klaring. 



Det er, at hunn, „Bjørneunge", neppe — om overhovedet — forekom- 

 mer i Norge i Stedsnavne. 



Og selv om Typen -yrn- sædvanlig er blevet -ynn-, er det 

 dog tænkeligt, at det ogsaa skulde kunne repræsenteres af yn (jfr. i Nedre 

 Telemarken hyl af byr or, stift af s tir Sr). 



Hy rn- kunde blive til Hy on-, og dette igjen til hyn,- med palatalt n 

 (efterat 5 først var overgaaet til Palatalvokal); n'ets palatale Natur svandt 

 derpaa; jfr. Am. B. Larsen om Ordet barn i norske Bygdemaal. 



7. Limi 56 Gjerpen, udtalt It mi. — a Linini (!) D. N. II 

 181. 1336. i Lymænæ D. N. VIII 391. 1456 (o. fl., undertiden ud- 

 lydende paa -ing). 



*Limin (saaledes A. Helland). Navnet er mulig en Sammensætning 

 med vin af Hunkjønsordet gin. lim (gen. limar), „tynd, smækker Kvist i 

 Toppen af et Træ eller yderst paa en Gren, som bærer Træets eller Grenens 

 Løv", jfr. lim, n., „det fine Ris paa Grenene af et Træ, som bærer dettes 

 Løv" (Fritz ner). 



Der er dog en anden Forklaring, som synes fuldt saa vel begrundet, 

 det er, at Iste Led egentlig er Hankjønsordet gin. limi, „Riskost". Navnet 

 maatte isaafald hentyde til, at Stedet var bevokset med en Buskvækst, 

 hvoraf man pleier at lage Limer (f. Eks. Bjerk, som der vokser usædvanlig 

 frodig med paa Stedet den Dag idag). Tilgrundliggende vilde da være 

 *Limin. Jfr. NG. VIII S. 25. 



8. Grini 57 Gjerpen, udtalt grt ni. — i Grøyninæ, Grønynæ 

 R. B. 37. i Græninæ R. B. 38 (senere mest Grinie). 



Om Oprindelsen se Kap. II No. 15 og No. 21. 



9. Sanden 80 Gjerpen, udtalt sa nni. — i Sandini R. B. 

 25 (senere mest Sanden). 



Navnet er i formel Henseende — hvis virkelig oprindelig v i n-Sam- 

 mensætning (Hankjonsordet gin. sandr 4- vin) — noget ganske udenfor 

 alle Land, se nærmere nedenfor. Man kunde derfor tænke paa, at det var 

 ubestemt dativ sg. af det enkle Ord sandr, jfr. i Dialekten fo^nni, „fundet", 

 sdtti, „siddet" o. s. v. [Eksemplerne er dog ikke helt analoge, da der her 

 fulgte t i det gamle Sprog (fun nit, se tit)]. 



10. Sølen 82 Gjerpen, udtalt sæ li. — i Søylini R. B. 230 s. 

 (senere Søl(l)en(n)). 



