4 P. A. ØYEN. [No. 7. 



hindrede mig fm nogen videre befatning med disse spørgsmaal 

 og interessen for samme ogsaa blev svagere. Først de under- 

 søgelser, som jeg i de senere aar har foretaget med hensyn til 

 veksellagringen inden vort lands kvartære formation, og de deraf 

 fulgte resultater har igjen bragt tillive hos mig interessen for 

 spørgsmaalet om klimatvekslinger og dermed ogsaa for spørgs- 

 maalet om bræernes oscillalion. Jeg har derfor ogsaa i de 

 senere aar paa forskjellig maade søgt at indhente endel af, hvad 

 der i de tidligere af forskjellige grunde blev forsømt. Det er 

 derved lykkedes at faa et billede, om end ikke paa langt nær 

 saa helt, som det kunde have været, af de sidste femten aars 

 bræforandringer i den sydlige del af vort land. 



Om vi begy nder vore undersøgelser med den sydvestligste 

 af vore større bræer, Folgefonnen, saa tinder vi, at ved de to 

 største af dennes arme, Buarbræen i øst og Bondhusbræen i 

 vest, oscillationen i begyndelsen af nitiaarene indtog modsatte 

 faser. 



Da jeg nemlig sommeren 1893 foretog endel undersøgelser 

 ved Buarbræen, blev det mig fortalt, at denne bræ skulde have 

 skredet noget frem i løbet af de næst foregaaende aar. Det 

 sidste decennium af forrige aarhundrede indledes altsaa for denne 

 bræes vedkommende med en positiv bevægelse 1 . Denne vedva- 

 rede til og med aaret 1893, da den med det følgende aar slog 

 om i en modsat, negativ, der for de fire aar 1894 — 97 beløb 

 sig til 50 m. Denne udprægede af tågen ved vårede til og med 

 1901, men vekslende. Den var større i 1896 og 97 end i nærmest 

 forudgaaende og etterfølgende aar; aaret 1900 var den noget 

 svagere, men 1901 usædvanlig sterk. 



Aaret 1902 synes at have bragt en forandring med stor 

 snemængde den forudgaaende vinter og kold sommer. Folge- 



1 I den følgende fremstilling betegner en positiv (-)-) bevægelse i oscilla- 

 tionsfasen en fremadskriden, fremrykning af bræen, en negativ (-f-) 

 derimod*en tilbagegang, aftagen. Ved det almindelig gjengivne fortegn 

 er intet nærmere udtalt om forandringens størrelse, medens en cirkel 

 omkring fortegnet betegner en sterkere forandring, et rektangel paa 

 samme maade en svaaere. 



