1906] FEMTEN AARS GLACIOLOGISKE IAGTTAGELSER. 5 



fonnen med tilhørende bræer, som paa en enkelt kjendt und- 

 tagelse nær havde svundet betydelig ind i det foregaaende decen- 

 nium, viste den sommer et betydelig! overskud af sne med en 

 almindelig tiltagen af bræerne. Dette kom især sterkt frem hos 

 den ovennævnte undtagelse, Mysevandsbræen eller Holmabræen, 

 som i det foregaaende decennium havde holdt sig stationær eller 

 til sine tider muligens svagt fremadskridende, men sommeren 



1902 viste en udpræget fremrykning, der ogsaa gjorde sig ud- 

 præget gjældende det følgende aar, 1903. Denne tiltagen af 

 bræerne sommeren 1902 gav sig særlig tilkjende i de øvre partier, 

 medens selve brætungerne tildels viste noget afvigende forhold. 

 Det følgende aar gav ogsaa meget vintersne og en kold sommer 



1903 med overskud af sne og en almindelig tiltagen af bræerne, 

 som især gav sig tilkjende i de øvre partier paa samme maade 

 som foregaaende aar, 1902, og som følgende 1904. 



For Buarbræens vedkommende synes paa denne maade 

 endel modsigelse at have gjort sig gjældende. Thi medens de 

 med bræforholdene godt kjendte førere angiver, at denne bræ 

 skulde have vokset endel i aarene 1902, 1903 og 1904, angiver 

 Rekstad bevægelsen hos denne bræ 1900—1904 til -i- 150 m^ 

 med vedvarende aftagen sommeren 1904 1 . Vi staar saaledes 

 her lige over for et allerede meget længe godt kjendt fænomen, 

 at den klimatologiske fase og en bræes oscillationsfase ikke 

 bestandig falder sammen. Forbes udtrykte dette meget træffende 

 paa følgende maade: „Indeed, these oscillations evidently depend 

 sometimes on causes so local that we cannot be surprised at 

 the want of a generai coincidence" 2 . 



Dette er i og for sig et meget interessant fænomen, som 

 har en overordentlig stor betydning i glaciologisk henseende, 

 men bræer af denne type er slette klimatografer; thi bræer, der 

 kan betegnes som gode klimatografer, maa paa en udpræget og 

 regelmæssig maade følge de klimatologiske forandringer. Alle- 

 rede den enkle undersøgelse af en bræes firnomraade, dens vei- 

 gebet og dens afsmeltningsfelt vil i de fleste tilfælde give tydelige 

 vink med hensyn til en bræes brugbarhed for studiet af klimat- 

 forandringer eller ei, men ofte er ogsaa mere indgaaende geogra- 



