1906.1 FEMTEN AARS GLACIOLOGISKE IAGTTAGELSER. 15 



1897 var der praktisk talt ingen sne eller is i Ronderne. Som- 

 meren 1901 var der ogsaa mindre sne i Ronderne, end det 

 pleier at være; men den følgende sommer, 1902, øgedes sne- 

 mængden saavel her som i Telemarksfjeldene, og i 1903 var 

 endog snefonnerne i Ronderne større og flere end den fore- 

 gaaende sommer, medens snemængden i Telemarksfjeldene som- 

 meren 1903 var større, end den havde været i den sidste men- 

 neskealder. Sommeren 1904 holdt ogsaa bræerne saavel i Ron- 

 derne som Telemarksfjeldene sig noget større end almindelig. 



Da jeg sommeren 1891 begyndte mine undersøgelser i Jotun- 

 heimen, var bræernes forholdsvis sterke tilbagegang et af de 

 træk, som mest fængslede min opmærksomhed. Og førerne for- 

 talte mig gang paa gang, at bræerne havde minket betydelig i 

 de sidste tredive aar. 



Imidlertid kjendes nogle faa eksempler fra begyndelsen af 

 nitiaarene, der synes at antyde, at det lille fremstod, som vi 

 ovenfor saa havde fundet sted paa denne tid hos enkelte af 

 Jostedalsbræens grene, ogsaa havde gjort sig gjældende, om end 

 kortvarigt og svagt, ialfald i den vestlige del af Jotunheimen. 

 Men i det store og hele kan vi sige, at det er en almindelig 

 aftagen, som fortsætter og indleder det sidste decennium af for- 

 rige aarhundrede for bræernes vedkommende inden denne egn. 

 Det netop forudgaaende lille fremstod har været for kort og 

 svagt til at fængsle den mere almindelige opmærksomhed. 



Og denne almindelige aftagen af bræerne inden denne egn 

 vedvarede saa til og med sommeren 1897. 



Med aaret 1898 synes der saa at være indtraadt en for- 

 andring. For det fra 1897 løbende femaar faar man for Jotun- 

 heimens vedkommende følgende billede: 



1897 1898 1899 1900 1901 



vestlige del -i- -f- -h H-) 



centrale del -i- -i- £P) 



østlige del -i- -i- -i- (Z.) 



Forud for sommeren 1901 gik en vinter med lidet snefald. 

 Denne sommer udprægede sig ved en sterk varme og langvarig 



