18 KONRAD NIELSEN. [No. 9. 



Først for at vise, hvad indflydelse det har, om de enkelte 

 stavelser er aabne eller lukkede (samme vokal i alle tre sta- 

 velser) : 



1) Første stavelse lukket, de andre to aabne, — hoved- 

 akcent paa første stavelse, biakcent paa tredie: 



kaplama: „dæk ikke til". 



2) Anden stavelse lukket, de to andre aabne, — hoved- 

 akcent paa anden stavelse, ingen biakcent: 



ara'rsa „hvis han søgte". 



3) Første og anden stavelse lukkede, tredie aaben, — 

 hovedakcent paa anden stavelse, biakcent paa første: 



ka:lka'rsa „hvis han stod op". 



4) Trediejstavelse lukket, de to andre aabne, eller første 

 og tredie lukkede, anden aaben, eller alle tre aabne, — hoved- 

 akcent paa tredie stavelse, biakcent paa første: 



a:rama'k „at søge". 

 de:v£l€'r „kameler". 

 ka:plama'k „at dække til". 

 a.rama' „søg ikke". 

 de.vede' iness. af deve: „kamel". 



5) Anden og tredie stavelse lukkede, første aaben, eller alle 

 tre lukkede, — hovedakcent paa tredie stavelse, biakcent paa 

 anden: 



jaza.rlær „de skriver". 

 kalka:rla'r „de staar *op". 



At forholdet mellem vokalernes klangfylde kan afstedkomme 

 ændringer i dette skema, viser f. eks. 



ka.lirlær „de staar op", 

 sammenlignet med den nys nævnte form jaza:rla'r M de skriver". 

 Videre : 



ka:ldirma'k „at hæve", 

 sammenlignet med kalka:rla'r „de staar op". 



