er „Haf fjord". Y. Nielsen bekræftede dette. Storm nævnte 

 fra Stavanger Formen „Hafsfjord". Denne sidste var Bugge 

 og Torp (sl. Rygh, G. Storm) tilbøielige til at foreslaa, medens 

 Tåran ger, Y. Nielsen, Hertzberg, Ræder o. fl. talte for 

 Bibehold af den saalænge hævdede Form „Hafrsfjord" med r 

 mellem f og s. 



2. Tåran ger indledede i et Foredrag en Diskussion over 

 Y. Nielsens „Studier over Harald Haarfagres Historie" i „Histo- 

 risk Tidsskrift" 1906, H. 1. I sin Kri tik gjennemgik Foredrags- 

 holderen forst Y. Nielsens Kildekritik og Kildegruppering, som 

 efter hans Opfatning ikke kan ansees for tilfredsstillende. Der- 

 næst gik han mere indgaaende over til Opfatningen af Spørgs- 

 maalet om Harald Haarfagres „Tilegnelse af Odelen". Han 

 diskuterede her den Hypothese, Y. Nielsen har fremholdt, og som 

 kan kaldes for „Konfiskationshypothesen", der maa sættes som 

 en ny ved Siden af (ikke egentlig overensstemmende med) „Be- 

 skatningshypothesen" (sl. Sårs, Hertzberg). Foredragsholderen op- 

 iat tede Kong Haralds Politik som virkelig gaaende i Retning af, 

 hvad vi finder som Principer for vesteuropæisk Lensret, — i Ret- 

 ning af, at „Kongens Bud og Ban gaar forud for Arveret", idet 

 Haralds Optræden i en Række Tilfælde ikke kan baseres paa 

 norsk Privatret eller lovfæstet Hævd. 



Foredraget fremkaldte Bemærkninger af Y n g v a r N i e 1 s e n og 

 Hertzberg, der begge bad om, at Diskussionen maatte fort- 

 sættes senere. 



3. Derefter skredes til Diskussion og Afstemning over de af 

 Indvalgskomiteen indsendte Forslag angaaende Valg af nye 

 Med lem mei - . 



4. Der fremlagdes til Trykning: 



Hans Ross: Norske Bygdemaal II. Trykt i den hist.-filos. 

 Klasses Skrifter for 1906 som No. 3. 



Oberst Gulowsen: Gyldenløvefeiden 1675—1679. (Fremlagt 

 ved Yngvar Nielsen). Trykt i den hist.-filos. Klasses Skrifter 

 for 1906 som No. 6. 



