1895.) DE ETHNOGRAPHISKE FORHOLD I GRÆKENLAND. 13 
efter dem opkaldte Illyricum, der spiller en saa betydningsfuld 
rolle i den romerske keiserhistorie. Myserne finde vi igjen i 
Moesien — det samme ord. Naar vi sammesteds 9: i Moesien, 
syd for Donauens nedre leb, har ripa Thracie, saa forklares 
dette ved Herodots udtryk, at indvandrere fra Asien undertvang 
samtlige Thraker, d. v. s. de bleve blandede om hinanden. 
Teukrerne nævnes ikke senere blandt Illyrerne, men vel Dar- 
danerne, der, som vi véd af Homer, stod Teukrerne nær. Dar- 
danerne omtales hyppig i historien; de boede omkring Serdica 
(Sophia). Endvidere faa vi af Her. 5. 18 høre, at Pæonerne 
stammede fra dem. Dette folk, hvis boliger senere ere nord 
for Makedonerne imellem disse og Dardanerne, indehavde tidli- 
gere et langt mere udstrakt gebet ligetil floden Peneios i Thes- 
salien. De gamle (baade græske og romerske) forfattere identi- 
ficere Paioner og Panoner, der ogsaa regnes med til Illyrerne. 
(Med hensyn til formen cfr. Bononia for Boionia). Vi se nu 
sammenhængen: Myserne drog først over og slog sig ned i nord 
i Moesien — efter at have undertvunget Thrakerne og dels as- 
simileret dem med sig, dels ladet sig assimilere, — thi at de 
senere Thraker med sin Dionysoskultus, sin vindyrkning, or- 
giastiske kultus, stridbare naturel, blodtørst — efter Thucydid —, 
lidet kulturfåhige anlæg, langt mere minder om Lilleasiens be- 
boere end om Indogermanerne, er klart (cfr. Mommsen R. G. V.). 
Teukrerne (Dardanerne) kom senere. De fulgte den slagne 
folkenes landevei langs kysten til floderne Strymon og Axios, 
droge opover den sidstes dal — thi der gaar den store forbin- 
delsesvei mod nord — til Scupi, et strategisk vigtigt punkt, 
hvor veiene saavel fra nord og syd som fra øst og vest stedte 
sammen. Dette sted laa senere midt i deres land. Saa gik 
toget videre mod nord til Panonien, som fik navn efter dem. 
At vi nordenfor Donau finde dem mod nordvest og ikke i nord 
eller øst, deri var Dakerne skyld (dette folk er formodentlig et 
skythisk folk fra Jaxartesegnene, hvis indvandringstid og indvan- 
dringsvei vi ikke véd). Ganske den samme vei gik senere Tyrkerne, 
da de bekjæmpede det byzantinske rige og kampen mellem dem 
og det serbiske rige blev udkjæmpet paa ,Amselmarken*, der 
