ae 4 
42 P. 0. SCHJØTT. pe: [Nr. 5 
maatte være Heraklider. Da Dorerne kun opgstod i og med 
Hylleerne, altsaa Pamphyler og Dymaner alene ikke ere Dorer, 
men kun i forening med Hylleerne, kan man ikke tale om Dorer 
og Heraklider, som om dette var de to phyler plus den tredie 
9: Hylleerne. Herakliderne kom — ialfald væsentlig — fra 
Theben. De flygtede fra denne by ved dens erobring under Epigo- 
nerne op Kephisosdalen, hvor foreningen med Dorerne fandt sted. 
Fra Theben medbragte de en høiere kultur, som gjorde, at de 
gav det doriske folk dets herskere og satte det lille bjergfolk 
istand til med den overlegne dannelses magt at optræde paa 
Peloponnes og underlægge sig dette land. De kom fra Theben 
— derfor den nøie forbindelse, som fra gammel tid var imellem 
Theben og Sparta (cfr. Ægiderne). Theben var saavel i sprog 
som kultur fra oprindelsen af orientalsk — et stykke af orien- 
ten midt i Hellas (cfr. Makab. 1. 12). For bedre at kunne for- 
staa dette maa vi kaste et blik tilbage paa Thebens førhel- 
leniske historie. 

Thebens ældste historie. 
Af alle græske byer er Theben den, hvis mythiske historie 
er den mest lærerige, baade fordi den indeholder den for os 
mest paatagelige historiske sandhed, og fordi vi her har mest 
anledning til at lære at kjende mythens sprog 9: den mytholo- 
viske form, der ligesom den poetiske hver paa sin maade gjen- 
giver den historiske virkelighed 
Et bekjendt sagn i den græske mythologi fortæller om 
Cadmus, sen af Agenor, konge i Sidon, at han blev udsendt af 
sin fader for at opsøge sin sester Europe, der var forsvunden, 
og paa denne sin fart kom til Rhodos, hvor han stiftede et 
tempel for Poseidon og saa et for Athene, derpaa til Samothrake, 
og endelig til Boeotien, hvor han anlagde Cadmeia, borgen i 
Theben. Han finder Europe og ægter hende under navnet 
Harmonia. 
