1895.] DE ETHNOGRAPHISKE FORHOLD I GRÆKENLAND. 47 

Hovedpunkterne af dette er, at Dorerne og Herakliderne 
ere to forskjellige stammer eller rettere nationaliteter —; af 
disse hørte Herakliderne væsentlig hjemme i Theben, men ogsaa 
paa andre steder d. v. s. i Peloponnes, og da de stammede fra 
Østen 9: fra Tyrus, Melkarts by, bragte de derfra datidens 
heieste kultur. Da toget foregik, havde de i ca. 100 aar boet 
sammen med Dorerne og vare i den tid blevne helleniserede. 
Grækerne nemlig havde dengang og altid senere en vidunderlig 
assimileringsevne ligeoverfor fremmede folk, og specielt Pheni- 
kerne en ligesaa merkelig evne til at lade sig assimilere. At der 
ved begge disse elementers forbindelse maatte fremkomme en i 
hei grad livskraftig kultur, er klart. Hellenernes vandring — 
dette fremgaar som hovedsum heraf — er altsaa ikke, hver- 
ken første gang, da de bred op sydover fra det doriske Tripolis 
ved Olymp, eller anden gang, da de brød op sydover fra Doris til 
Peloponnes, et udannet bjergfolks vandring. Deres kraft er ikke 
den 'raa kraft. De drage — den anden gang — da de har for- 
enet sig med Herakliderne, ud paa en quasi religiøs mission. 
De gjøre retskrav gjældende, 9: de legitimere sin optræden 
efter den tids skik ved religionens hjælp. Analogien med Jø- 
derne, der fra Æøypten af toge Kanaans land i besiddelse, 
fordi det var Abrahams land, er slaaende. Forjættelsen følger 
Abrahams æt. Paa samme maade her med Herakliderne. Do- 
rernes lykke er knyttet til deres herskerhus. Da Messenierne 
havde fordrevet sine heraklidiske konger, var lykken veget fra 
dem, og Spartanerne vare, da de omsider underlagde sig Mes- 
senien, fuldbyrdere af gudernes dom. 
Saa vil man maaske spørge: hvis orientalske elementer paa 
den her udviklede vis ere forenede med helleniske — eller ret- 
tere — hvis hellenismen fra begyndelsen af er saa neie forbunden 
med orienten, specielt Phenikien, saa maa Vi deraf i deres senere 
udvikling se spor. Er der da saadanne? Spørgsmaalet er 
beføiet. Der maa svares ja. Spartas stat kan kun forstaaes som 
skabt over et phønikisk schema, cfr. Arist. Politik. Deres reli- 
gion ligesaa. Endelig er der det merkelige sted Makabæerne 1. 12 
Der paaberaabes her, som et baade blandt Jeder og Spartaner 
