
4 0. E. SCHIØTZ. [Norr 

indenfor. Da jeg vendte mig om mod Vest, saa jeg Gjenskin 
af Solen i Mjøsen, hvorfor jeg straks formodede. at den skjæve 
Bue maatte betinges af de fra Mjesens Vandflade reflekterede 
Solstraaler. For nærmere at prøve Rigtigheden heraf har jeg 
af de ovenfor givne Bestemmelser beregnet Beliggenheden af 
den Regnbue, som vilde betinges af det reflekterede Sollys, og 
dens Snit med den anden Bue af den sædvanlige Regnbue. 
Ifølge Rektangelkartet er Stedets Bredde 60 438; Solens 
Deklination var den omhandlede Dag 14 47; heraf findes 
Solens tilsyneladende Heide til det nævnte Klokkeslet 100 32". 
Vinkelen mellem Linien fra Solen gjennem Observators Øie og 
de røde Straaler er for første Bue 420 9, for anden Bue 
500 59% de tilsvarende Vinkler for de violette Straaler er 
respektive 400 17' og 540 9". Heraf følger, at Høiden af første 
Bues Toppunkt i Observationseieblikket var 315 for de røde 
Straaler og 2998 for de violette Straaler. Beregnes nu Snit- 
punktet mellem anden Hovedbue og første Bue, betinget af det 
reflekterede Sollys, faaes dets Høide lig 18" for de røde Straaler 
og 2195 for de violette. Snitpartiets Hoide bliver altsaa meget 
nær totrediedele af den første Hovedbues Heide, saaledes som 

jeg anslog det til. Endelig finder man, at de to Hovedbuers 
Fodpunkter for de røde Straaler har en Vinkelafstand af 4099 
for første Bue og 5092 for anden Bue fra Vertikalplanet gjen- 
nem Solen og Observator, medens Vertikalplanet gjennem det 
oven omtalte Snitpunkt danner en Vinkel med sidstnævnte Ver- 
tikalplan paa 43 for de røde Straaler og 40,7 for de violette 
Straaler, saa at Snitpartiet i det store og hele skulde komme 
til at falde over Mellemrummet mellem de to Hovedbuers Fod- 

