1895.] JORDSKJÆLV I NORGE. 5 


har bestræbt sig for at holde sit ur i ret gang og dagen forud 
havde sammenlignet det med telegrafstationens ur. 
Vi skal nu gjennemgaa et uddrag af de forskjellige observa- 
tioner, idet vi begynder fra syd. 
Bindalen prestegaard. Bevægelsen bøelgeformig fra 
øst mod vest; noget bulder straks foran. Senge gyngede, kak- 
kelovne klirrede. Paa Horstad, omtr. 5 km. østligere, lignende 
iagttagelser. (Sogneprest Rognaas). 
Kulstad ved Mosjøen. =Rystelsen iagttaget. (E. 
Brodtkorb). | 
Røde. Omtr. kl. 5.40. Skjælvning og vedholdende susende 
lyd bagefter. Bevægelsesretning usikker, maaske sø.—nv. (H. 
Hansen). 
Trænen fyr. ,KIl. 5.20 merkedes en rigtig kraftig jord- 
rystelse fra vest mod øst; den var saa sterk, at jeg vaagnede 
af larmen. Der hørtes en sterk dur, der lignede svært torden- 
skrald; kakkelovnen dirrede, saa dørene hoppede. Duren døde 
gradvis hen mod eøst.* (B. Engh). 
Beieren. Temmelig langvarig belgeformig bevægelse led- 
saget af dur, som opherte omtrent samtidig med bevægelsen. 
En svag rystelse var kjendt kl. I samme morgen. (Ch. Storjord). 
Bodø. Tydelig belgeformig bevægelse, som gjentog sig to 
gange med kort mellemrum. De fleste vaagnede af rystelsen og 
den ledsagende dur. Adskillige ure stansede. Retningen an- 
tagelig v.—9. Paa Stet ved Kunna i sv. for Bodø iagttoges 
ogsaa jordskjælvet. (Telegrafbestyrer Nielsen). 
Skomvær. Sterk rystelse ledsaget af dur, der begyndte 
forud. Saavidt skjønnes bevægede rystelsen sig fra n. mod s. 
Senere kl. 6 kjendtes en meget svagere rystelse, der ogsaa gik 
fra n. mod s. Havet var ganske roligt. Distriktslæge Oxholm 
paa Balstad Vestvaage mener sikkert, at bevægelsen gik fra s. 
mod n. (Schøyen). 
Kvædfjord. Iagttageren var oppe og i hus. Først kjendtes 
et stød og et brag, saa begyndte huset at skjælve, dernæst sprang 
iagttageren ud og syntes da, at jorden bevægede sig i belgegang. 
Antagelig. 20 sekunder efter hørtes en underjordisk lyd som af 
