1895.] JORDSKJÆLV I NORGE. 17 
Lyden har, saavidt man kan forstaa, ledsaget jordskorpens 
bevægelse og har altsaa ikke ved dette jordskjælv forplantet sig 
fra et udgangsstrøg i jordens indre med en den tilkommende 
selvstændig forplantelseshastighed. 
Det sædvanlige synes at have været, at den rullende lyd 
kar været tiltagende og saa aftagende. Medens den har været 
paa det sterkeste, har rystelsen fundet sted, og denne har været 
meget mere kortvarig end lydfænomenet. 
Jordskjælvets varighed angives af gode iagttagere til 
mellem /» og 17/» minut. Paa Risvær nær Namsos blev ved 
hjælp af ur iagttaget, at selve rystelsen varede 45 sek., dernæst 
varede lyden ved endnu 10 til 15 sek.; desuden var der gaaet 
lyd foran for rystelsen. En iagttager i Bergen, som noterede 
en to gange gjentaget rystelse og lyd, fastsatte med uret i 
haand tiden til nær indpaa 17/2 minut for det hele fænomen. 
Efter eksperimenter, som er anstillede, ter man antage, at saa- 
vel rystelse som lyd bliver mere langvarige, jo længere de for- 
plante sig i jordskorpen; de to nævnte steder ligger udenfor 
centralomraadet. 
Der er fremkommet en hel del meddelelser om jordskjæl- 
vets forplantelsesretning, saaledes som folk mener at have op- 
fattet den. Men det har ikke lykkedes at bringe noget ud deraf; 
er der flere oplysninger fra samme sted, afviger de i regelen 
fra hverandre. Det er ogsaa en almindelig erfaring for alle, 
der beskjæftiger sig med jordskjælv, at retningsiagttagelserne er 
de, som der er mindst hold i. 
Vi skal nu gjennemgaa iagttagelserne fra de forskjellige 
steder og følger herunder den orden, at vi først tager for os 
det nordenfjeldske, saa det vestenfjeldske og endelig det søn- 
denfjeldske. 
I Romsdals amt har jordskjælvet været svagere ved randen 
ud mod det aabne hav end længere inde. En undtagelse viser 
dog iagttagelserne fra Bud. Vi skal begynde fra sv. og først 
gjennemgaa de ydre iagttagelsespunkter. 
Vid.-Selsk. Forh. 1895. No. 10. 2 
