1895.] JORDSKJÆLV I NORGE. 25 
sø. Varighed ca. 3 minutter. Enkelte vil have merket en mindre 
rystelse mellem 3 og 4 form. (A. Haare). 
Vestnes. Herfra haves flere iagttagelser, der stemmer 
overens i, at der hertes tiltagende lyd (den omtales som sus- 
ning), saa kjendtes rystelse (en taler om først et svagt, saa et 
sterkt sted), og endelig hertes aftagende lyd. Varigheden af 
fænomenet angives til omkring 1 minut. Angivelserne af bevæ- 
gelsesretning er aldeles modsigende. Det var ikke alle, som 
vaagnede. Der omtales, at hens faldt af pinderne, kjør sprang 
op i baasene og begyndte at brøle. Kverne stansede. En liden 
stund efter jordskjælvet kom sjøen i usædvanlig bevægelse, der 
lidt efter lidt tabte sig. (J. Brovold. B. Klokk. H. J. Nerem. 
H. Østigaard). 
Veblungsnes. Tiden omtrent 12.45. Lydfænomen som i 
Vestnes; et sted efterfulgt af sitren. Kun en del vaagnede. 
(E. Moen). 
Eidsvaag. Først lyd som af vind fra vnv., dernæst klirren 
af lampekuppel og ovn, saa knagen i huset, først i vestre Vvæg, 
derpaa i østre. Sengen hævede sig 3—4 gange. Andre angiver 
retningen fra ø. mod v. (S. Miller, læge). 
Aasgaard i Stangvik. Tid12.41. Jordskjælvet begyndte 
med rystninger og endte i en belgeformig bevægelse, der syntes 
at gaa fra sv. mod ne. Efterpaa kom bulder som af fjern 
torden. 
Bøfjorden i Stangvik. Ilagttageren vaagnede ved en 
lyd som et smeld af et sterkt vindsted eller en susning, umid- 
delbart efter fulgte en gyngende bevægelse, der gik over til en 
skjælven, idet huset og sengen rystedes ,i fine smaabølger*. 
Samtidig hørtes bulder som af en fjern fos eller torden. Lyden 
fjernede sig i østlig retning. Alle er enige i, at bevægelsen gik 
i østlig eller sydestlig retning. (Lærer Ole L. Aalmo). 
Sundalen. Dirrende bevægelse, som tiltog og afløstes af 
nogle faa korte og tunge sted. Samtidig med rystelsen en rul- 
lende lyd. Omtrent ved midnat mellem 11 og 12 februar syntes 
der at have været et let jordsted. (I. G. Forseth). 
