1895.]  JORDSKJÆLV I NORGE. 45 



rystende, ikke belgeformig, og dette er kanske grunden til, 
at retningen ikke kan bestemmes. At den imidlertid var enten 
ø,—v. eller omvendt fremgaar af forsøg med kakkelovnen for at 
faa frem samme lyd som under rystelsen. 
I Kristiania har jordskjælvet kun været svagt og i for- 
hold til byens størrelse merket af faa, hvilke alle, naar en enkelt 
iagttager i Raadhusgaden 21 undtages, bor i den vestlige 
og nordlige del af byen. Fra Rosenkrantzgaden, nær Carl 
Johans gade og Ruseløkveien har jeg meddelelser om, at intet 
er Sporet af personer, der var vaagne og havde god anledning 
til at iagttage et jordskjælv, selv et svagt. I ovenfor nævnte 
gaard i Raadhusgaden kjendtes i lste etage en rysten og 
to døre sprang op. 
Vi skal nu gjennemgaa uddragsvis de ovrige iagttagelser og 
begynde i syd. 
Bygdehus no. 1, 3die etage. 2—3 gange kjendtes en sit- 
trende bevægelse; svag underjordisk rullende lyd hørtes; husets 
vægge knagede; en hund blev angst og skjælvende. Tiden 19.45. 
Et taffeluhr, der staar mod en vestlig væg, stansede. Iagttage- 
ren vaagnede ved rystelsen; men i etagen nedenunder var 
intet merket. (Kammerfrøken M. Garben). 
Munkedamsveien 7. Belgende bevægelse af sengen og lige- 
som en svag banken paa vindusrammerne. (Consul O. Berentsen). 
Paa observatoriet ved Drammensveien havde man intet merket. 
I denne forbindelse kan erindres om, at Keilhau om jordskjælvet 
3die september 1884 bemerker, at det ikke føltes paa observa- 
toriet, der staar paa fast fjeld, men paa den nærliggende gaard 
Munkedammen, som er opført paa ler. Dette jordskjælv skulde 
være følt belgeformigt fra øst mod vest og mest være merket 
paa den nordre og østre kant af byen. 
Kronprinsens gade 10. 4de etage. Huset ligesom gyngede, 
det samme tilfælde i no. 16. (Just W. Floed). 
Colbjørnsens gade 4. Rystelse nord—syd eller omvendt. 
(Genremaler Lars Osa). 
