1895.] JORDSKJÆLV I NORGE. UT 
Faaberg 1849. 98de juli. 3 efterm. Flere steder i preste- 
gjældet. (Thomassen). 
Gausdal 1845. 24de februar. Omtrent kl. 1 form. Flere 
steder i Follebo. (Thomassen). | 
Tryssil— Kongsvinger 1886. 1ste januar. Lidt over 11 efterm. 
Rystelsen synes at have været sterkest omkring Hamar og 
Elverum. Der haves en meddelelse fra Tryssil, flere fra Solør. 
Paa Kongsvinger og den nærliggende station Sætersteen havde 
man hørt lyd, men ingen bevægelse merket. En enkelt iagttager 
saa langt syd som Aas landbrugsskole havde kjendt en svag 
bevægelse. Fra Sverige har man adskillige meddelelser fra 
egnene ved Klarelven. (Thomassen). 
Løiten— Elverum 1888. 20de jumi. 7.15 form. Svag rystelse. 
(Thomassen). 
Kongsvinger og Eidskogen 1844. 3die december. Omtrent 
kl. 2 efterm. (Thomassen). 
Østligste af Akershus amt 1892. 14de august. 2.5 form. 
Fet, Urskog, Renskogen og Strømmen jernbanestation. Rystelse 
og tordenlignende lyd, ikke sterkt. (Thomassen). 
Søgne—Torrisdal 1887. 11te september. 4.10 efterm. En 
svag jordrystelse; der haves kun meddelelser fra Søgne og Tvet, 
som ligger nær Kristiansand og Torrisdal, som ligger i nord for 
Tvedestrand. (Reusch). 
Sætersdalen— Hallingdalen 1849. ?5de september. 1/4 form. 
Bygland og Hyilestad i Sætersdalen samt Aal i Hallingdal. I 
Ullensvang kjendtes ogsaa rystelsen, men svagt. (Thomassen). 
Sydlige del af Sætersdalen og egnen ved Mandalselven 1888. 
27de februar. 4*/4 form. I Evje, Aaseral, Bjelland, Finsland, 
Iveland. Ved dette jordskjælv var et rullende dren det mest 
fremtrædende fænomen. Rystelsen merkedes ikke overalt. 
(Thomassen. Han angiver en forplantelsestid af kun noget over 
1 km. i minuttet; men dette maa sikkerlig bero paa, at tiden 
for det af ham antagne udgangssted, Bjelland, er angivet for tidligt). 

