lig 
I 1851 udgav den bekjendte amerikanske Ethnograf, Mr. 
Henry Rowe Schooleraft (f. 1793, død 1864) Begyndelsen af 
sit store Hovedverk over de Indianerstammer, som lever inden 
de Forenede Staters Omraade. Han behandlede deri ogsaa Ste- 
nen fra Dighton, og denne blev nu betydelig reduceret. Den 
virkelige Sammenhæng blev i Schoolerafts Verk paavist, hvor- 
med for Fftertiden al Tale om Stenens norske Oprindelse burde 
være opgiven. Herom kan bl. åa. henvises til Professor Gustav 
Storms korte Meddelelser i Studier over Vinlandsreiserne 
(1889), S. 4. 
Naar jeg idag griber Anledningen til at omtale the Dighton 
rock i Videnskabsselskabets almindelige Mede, da er dette paa 
Grund af en ny amerikansk Publikation, hvor Stenen er behand- 
let i Fællesskab med de øvrige Mindesmærker af denne Art, 
som den nye Verden har at opvise. Thi den er langt fra ene- 
staaende. 
Hvert Aar udgaar der fra Smithsonian Institution i Wash- 
ington en saakaldet Annual Report of the Bureau of Ethnology. 
Tjende Beretning for Aarene 1888—1889 er udkommen i 1893, 
men er først for et halvt Aar siden naaet hertil. Denne Be- 
retnings væsentligste Indhold er en meget udførlig Afhandling 
af Mr. Garrick Mallery over det i mange Henseender interes- 
sante Emne, Picture wrilmg of the American Indiaus. 
I denne Afhandling er der ogsaa ofret en meget udførlig 
Omtale paa Dighton-Stenen, og jeg skal da her referere det 
Væsentlige deraf, idet jeg gaar ud fra, at Emnet maa have en 
særlig Interesse i Norge. 
Mr. Mallery har paa to Steder i Bogen, S. 86—87 og 762 
flg., givet en Oversigt over alle tidligere FEfterretninger og der- 
til meddelt Aftryk af samtlige ældre Rids og Tegninger, be- 
gyndende med den ældste Gjengivelse af Stenen, der allerede er 
tagen i 1680 af Dr. Danforth. Den nyeste Tegning er School- 
crafts. I 1886 besøgtes Stenen af Dr. W. Hoffmann, en af 
vor Tids bedste Kjendere af Amerikas Ethnografi. Han oplyser, 
at Indskriften har lidt meget derigjennem, at Tegnene, paa 
Grund af Stenens lave Beliggenhed, ved Høivande fyldes med 
9 
dd 
