NO. 1.] GEOL. IAGTT. I NOBD FOR FÆMUND SJØEN. 25 



naar ogsaa granat optræder) over til granulit, der ligner varieteter 

 fra Bergenshalvøen. Stuedalsskiferen benyttes nu og da til 

 heller paa sætrene. 



Det har stillet sig som et spørgsmaal for mig, om de milde 

 skifere nordligt paa blad Essandsjø har samme plads i den geo- 

 logiske rækkefølge som de, der forekommer i syd for Øifjeldet; 

 disse hænger nemlig sammen med skiferen ved Røros, som de 

 tidligere iagttagere gjerne har tænkt sig som gamle; det andet 

 skiferstrøg strækker sig nordover mod de ved graptoliter bestemte 

 oversiluriske lag i Meråker. Foreløbig er den milde skifer 

 overalt betegnet paa samme maade. 



Vi skal nu gaa over til at gjøre os bekjendt med de vig- 

 tigste oplysninger, som faaes af de i den geologiske undersøgelses 

 arkiv opbevarede dagboger, og begynder i syd. 



Af Milnsters iagttagelser fra strøget i nø. for sjøen Bien kan 

 vi merke os følgende. I den nordlige del af tjeldet Knuvlan er 

 der grønsten omgivet af skifer, hvis strøg, saavidt iagttaget, 

 følger grænsen. Grønstenen er opløst i mindre partier. Mellem 

 Langtjern og Stortjern paa Knuvlans østside er der kvartsskifre 

 med strøg d. 60° v., fald steilt baade nordligt og sydligt samt 

 et lag af graalighvid dolomit (undersøgt kvalitativt). Nær bækken 

 fra Stortjernet til Langtjernet flndes ogsaa graagrøn dolomit 

 (undersøgt kvalitativt, holder mindre Ca CO3). Dolomitlaget, der 

 ligger mellem kvartskifere, er paa det tykkeste omtrent 2 m. 

 mægtigt. Vest for Langtjernet har skiferen temmelig regel- 

 mæssigt fald mod s. 15° v. Fra Holmstjern nedover mod Rien 

 over kvartsskifere og skifere med feldspatbrudstykker. Fra 

 Strikkertvolden ved Rien foretog Miinster en ekskursion mod 

 nø. til Vigelsjøen. Ved Strikkertvolden er der grøn, kvartsrig 

 skifer med noget uregelmæssigt fald, i det store tåget 15 — 20° 

 mod s. 60° v.; adskillige kvartsgange. Under nævnte skifer er 

 der længer oppe i fjeldsiden skifer med feldspatøine og kvarts- 

 skifer. Der træffes et lag hvid dolomit. Skiferen med feldspat- 

 øine danner ofte øiegneis; saaledes noget østenfor dolomitlaget 

 opover mod det herværende vandskille og ogsaa paa østsiden af 

 dette. Strøgretningen er paa hele veien over til Vigelsjøen 



