NO. 1.] GEOL. IAGTT. I XOED FOR FÆMUNDSJOEN. 29 



Allergot grube synes at være Storvarts grube en miniature; 

 malmen, kobberkis og magnetkis, i kloritskifer og glimmerskifer 

 med gabh-o over leiet, er analog Storvarts grubes malm. I nord- 

 ost for Kypkleppen findes et par nedlagte skjærp paa kobberkis, 

 indsprengt i magnetkis i kloritskifer. Forekomsten er, efter 

 hvad man kunde se i en efterladt liden berghald, aldeles den 

 samme som i Muggruben. De øvrige gruber og skjærp i dette 

 strøg har været drevne paa magnefjern med ren kobberkis i 

 indtil papirtynde lameller, en ret merkelig forekomst af kobber- 

 kis. I Skargruben var leiet i dagaabningen 5 fod mægtigt med 

 15 ° fald mod vest. Bergarten var kloritskifer med naale af horn- 

 blende, tildels med saa overveiende klorit, at den med lethed 

 kunde skjæres med kniven. At der efter bergm. Sinding „maaske 

 i fortsættelse af Kjøli grubes leiested sees magnetjern i 1 lgts. 

 mg. forurenet med svovlkis og kobberkis" (Th. Kjerulf p. 68) 

 bestyrker formodningen om, at alle disse gruber tilhører den 

 samme ertszone. Og det er maaske ogsaa værd at lægge merke 

 til, at Talkberghammeren syd for Løvøien ligger i det samme 

 strøg som kloritskiferen, der ledsager ertsforekomsterne, dog i et 

 lavere nivåa. Den eneste forekomst indenfor eller paa grænsen 

 af blad Stuesjø, som har været drevet i de senere aar, er Menna 

 skjærp ved Menna elv. Menna, eller som jeg antager det rettere 

 burde skrives Mena skjærp 1 paabegyndtes omtrent 1884. Gruben 

 naaede et dyb af 20 å 30 meter, men er nu nedlagt. Ertsen er 

 svovlkis og magnetkis, sparsomt indsprængt med kobberkis, men 

 ofte med overveiende sort zinkblende. Ved en meget omhyggelig 

 sortering kan udvindes en del 2den klasses exportkis og en del 

 fattig smeltemalm, men neppe tilstrækkelig for en lønnende drift, 

 selv om adkomsten til nærmeste jernbanestation var lettere, end 

 den er. Ertsen optræder lagformig i skifer, der nærmest ertsen 

 er en typisk kloritskifer. Skiferens lag er sterkt foldede og 



1 Elven, som paa grand af sine steile bredder i glacialt gras ikke 

 kan passeres med hest, ligger „ment til" for kjørselen om vinteren 

 af de mange læs markfoder, som ber indsamles om sommeren. Deraf 

 antagelig Mena, ikke Menna. 



