1896.] GEOL. IAGTTAGELSER I TELEMARKEN 0. S. V. 5 



ledes tildels over dalens retning; i den nedre del gaar dalen 

 ogsaa mod nø. Gausta, som rager op paa dalens sydside, bestaar 

 i den ©verste del af hvid kvartsitagtig sandsten; denne stryger 

 paatvers (fald 30° mod vsv.) af den herskende strøgretning, og 

 det kunde derfor være et spørgsmaal, om G-austas bergart skulde 

 tilhøre en lagrække, som var yngre end dalens og hvilende med 

 afvigende leining derover. Jeg har ikke havt anledning til at 

 gjøre iagttagelser nok for at afgjøre dette. 



Beiseoptegnelser. 1 Nyland er et hotel nær gaarden Moen? 

 midt i dalen; herfra har jeg ad den sædvanlige turistvei steget 

 op til toppen af Gaustafjeld. Ved broen nær Nyland er blottet 

 graa, for øiet tæt gneis med linseformige (eller kanske bedre r 

 tenformige) feldspatøine, der er omtrent 1 cm. lange og ligesom 

 grundmassen graalige af farve. Glimmeren, der optræder spar- 

 somt, er sort, smaaskjællet og ligger paa skifrighedsfladerne i 

 baand, der er noget uregelmæssige. Baandenes anordning an- 

 giver en stræknings-struktur, der hælder som skifrigheden 30 ** 

 i østlig retning. I snit lodret mod strækningsretningen har 

 bergarten et massivt udseende. Lagning lader sig neppe paa- 

 vise. Fra broen følger man den store elv i dalbunden, indtil 

 man befinder sig overfor Dal kirke; et par steder er der blottet 

 fast fjeld af lignende bergart som den beskrevne, tildels med 

 lidt hornblendeskifer. Dernæst begynder opstigningen ; man ser 

 kvartsit og glimmerfattig, kvartsøiegneisagtig bergart. Et sted 

 (det er paa den vestlige bred af den her rindende bæk) staar 

 der presset konglomerat, hvis stene er hornstenagtige, tildels 

 skifrige, bergarter; det er et par meter tykt; over det følger 

 kvartsit, tildels rødlig. Faldet er gjennemgaaende sydvestligt. 

 I den sidstnævnte kvartsit saaes tildels smaafoldninger med akse- 

 linjerne hældende under en liden vinkel i ønø.-lig retning. Man 

 passerer saa en husmandsplads; omkring den er fj eldet moræne- 

 dækket; dernæst iagttager man finkornig, glimmerfattig gneis, 

 tildels temmelig let forvitrende; fald af skifrighed 30° mod ssø. 



1 Som reiseoptegnelser (R.-o.) er her og i det følgende betegnet de afsnit r 

 der antagelig kun vil have interesse for dem, der kommer til at 

 fortsætte undersøgelsen i de omhandlede egne. 



