1896.] GEOL. IAGTTAGELSER I TELEMARKEN O. S. V. 9 



mineret i en grenliggraa sandstenagtig bergart af den slags, 

 som man med et ældre navn vilde benævne graavakke. Mellem 

 Krokan og Fosse gaar der en anden sti i heiden over Maristien; 

 ved denne staar konglomerat og nær Fosse en del graa kvartsit- 

 agtig bergart, hældende 70° mod øse. Konglomeratet her ved 

 Rjukan er ikke meget presset; presflade og lagning falder an- 

 tagelig sammen. Nærmest omkring gaarden Fosses huse og ved 

 Rjukan selv er bergarten kvartsitagtig af udseende ; ligedan var 

 den omtrent 5 minutters gang nedenfor det udsigtspunkt ved 

 Krokan, hvorfra man pleier at betragte fossen; der saaes kun i 

 den smaa strekorn af feldspat. 



Strøget i nord for Bandaksvand. 



^Porfyr". Keilhau omtaler i „Gæa" s. 428 som en af 

 Gaustafjeld-territoriets bergarter „hornstenporfyr" staaende i nær 

 forbindelse med „hornsten". Han nævner den særskilt fra Vest- 

 fjorddalen nærmest nedenfor Bjukanfos, hvor ogsaa jeg, som 

 man af det foregaaende har seet, noterede hornstenagtig bergart 

 med fremblinkende feldspatkrystaller. Saadan bergart forekommer 

 ogsaa, som straks nærmere skal omtales, i den egn, vi nu har 

 for eie. Derimod er det ikke berettiget, som skeet er paa „ Geo- 

 logisk kart over det søndenfjeldske Norge. Chr. 1860" og senere 

 paa „Oversigtskart 1877", at aflægge to pletter med porfyr, betegnet 

 paa samme maade som Kristianiastrøgets eftersiluriske erup- 

 tiver ; Telemarkens porfyragtige bergarter tilhører nemlig „Tele- 

 marksformationen" og viser ofte efterdannet parallelstruktur i 

 overensstemmelse med omgivende bergarter. Jeg skulde tænke 

 mig, at feiltagelsen har sin grund i mistydning af farver for 

 „gabbro" paa det oprindelige arbeidskart i forbindelse med haand- 

 stene af porfyrisk bergart, ikke nøiagtig nok etiketterede. Endnu 

 i „Udsigt" 1879 siger Kjerulf s. 203: „ogsaa mellem porfyrerne 

 i Telemarken (Høidalsmo) optræder augitpoifyr aldeles typisk 

 tilligemed kvartsporfyr". Tornebohm, som har reist gjennem 

 den omhandlede egn, nævner porfyroid, porfyr og porfyrit som, 

 vel at merke, tilhørende grundfjeldet, men omtaler ikke nøiere, 



