1S96.] GEOL. IAGTTAGELSER I TELEMARKEN 0. S. V. 11 



er bedækket; ved dets nord vestende staar finkornig dioritisk 

 bergart. Derpaa felger vestligt faldende kvartsit (ved gaarden 

 Omlids huse er der en del konglomerat, kalkholdigt og med 

 kvartsrullestene). Ved våndet, omtrent iy 2 km. i v. for Omlid, 

 møder man forst en finkornig, dioritisk bergart (ikke nævnt af 

 T.) med vestligt faldende skifrighed, saa graa kvartsit med 

 tydelig lagning, der falder 55° mod v., dernæst fremdeles ved 

 våndet og videre vestover derfra tæt, grøn bergart (et lag 

 kvartsit indleiret). Bergarten var tildels noget skifrig, tildels 

 ganske massiv; den ligner adskillig diabastuf fra Bømmeløen. 

 (Antagelig Tornebohms: grøn eller grøngraa. delvis næsten 

 lerskiferagtig bergart). Undertiden sees i den smaa med ny- 

 dannede^mineraler opfyldte hulrum, der har udseende af blære- 

 rum; et par steder er den opdelt til en breccie, hvis stykker 

 sammenkittes af rødlighvid, tydelig krystallinsk kalk. Den føl- 

 gende bergart er kvartsit, som falder steilt mod øst. Omtrent 

 300 m. i øst for N. OrmebræJcke iagttages en porfyroid eller 

 glimmerfattig kvartsøiegneis (ikke omtalt af T.; det er sik- 

 kerlig en af Kjerulfs porfyrer); den har en tæt, brunliggraa, 

 en* smule skifrig grundmasse, opfyldt med tilrundede, omtrent 

 centimeterstore eine af kvarts og feldspat. Bergarten er for- 

 vitret i huden og omtrent 3 cm. indad med lys farve. I elven 

 ved N. Ormebrække staar atter finkornig, grønlig bergart. Om- 

 trent 300 m. i vest for gaarden er der et lag af konglomerat, 

 omtrent 50 meter tykt. Konglomeratets stene er fornemmelig 

 kvartsiter; men det indeholder tillige, som ogsaa af T. bemerket, 

 en del stene af granit og porfyragtig bergart. (Det af Keilhau 

 i „Gæa" s. 431 omtalte konglomerat fra Ormebrækjuvet er rime- 

 ligvis et andet). Konglomeratet er presset; men presningsstruk- 

 turen træder ikke meget frem, da de talrige kvartsitstene har 

 staaet godt imod trykforandringer. Trykfladen falder i det hele 

 tåget sammen med lagningen, som staar steilt og stryger n. — s. 

 Nu følger steiltstaaende, tydelig skifrig, finkornig kvartsit, rime- 

 ligvis feldspatførende ; skifrigheden betinges af fine muskovit- 

 hinder, som gjennemtrækker bergarten. I kvartsitens vestlige 

 del forekom to, ikke mange meter mægtige konglomerat lag. 



